rapport fra Rådgivende biologer - Bergen kommune
rapport fra Rådgivende biologer - Bergen kommune
rapport fra Rådgivende biologer - Bergen kommune
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Escherichia coli har alltid vært den mest sentrale parameteren for å påvise avføring <strong>fra</strong> mennesker eller<br />
dyr. Bakterien har en overlevelse (halveringstid) på få døgn i vann og finnes ikke naturlig i jord og vann.<br />
Påvisning av slike antyder derfor tilførsler av “ny” avføring. Det har vært ulike identifikasjonsmetoder<br />
på denne, og tidligere metoder har påvist “termostabile” eller ”termotolerante koliforme bakterier” som<br />
i all hovedsak tilsvarer E. coli. Den nye metoden som identifiserer E. coli skal imidlertid være enda mer<br />
spesifikk på tarmbakterier <strong>fra</strong> mennesker og varmblodige dyr.<br />
Intestinale enterokokker og Clostridium perfringens finnes begge i avføring <strong>fra</strong> varmblodige dyr og<br />
mennesker, mens C.perfringens også kan finnes i naturen i jord og vann. Funn av disse bakteriene i vann<br />
viser derfor mulig, men ikke sikker, forurensing av tarmbakterier. C. perfringens kan danne sporer og<br />
derfor både overleve lenge i vann og være vanskelig å ta knekken på ved desinfisering. De utgjør derfor<br />
en naturlig indikator for parasitter som Giardia. Enterokokkene danner ikke sporer men overlever lengre<br />
i vann enn de koliforme gjør. Påvisning av betydelige mengder slike bakterier antyder derfor “eldre”<br />
tilførsler av avføring <strong>fra</strong> mennesker eller dyr.<br />
Koliforme bakterier har også vært brukt i lang tid for å påvise forurensning av gammel kloakk. Dette er<br />
imidlertid en samling av flere typer bakterier, der mange av dem hovedsakelig finnes i naturen. Gruppen<br />
står likevel i forskriften og vil derfor også bli tatt med i denne undersøkelsen.<br />
Tabell 6.2. Skjematisk utdrag av <strong>Bergen</strong> <strong>kommune</strong>s overvåkingsprogram for vannverkene i 2004.<br />
Prøvetakingsprogrammet omfatter både råvann, prøver på vannbehandlingsanlegg etter behandling og<br />
på nettet. Opplegget tilfredsstiller kravene i Drikkevannsforskriften. Parametre merket med * = for<br />
anlegg som benytter aluminium i vannbehandlingen (Sædalen og Kismul), ** = for anlegg som bruker<br />
jern i vannbehandlingen (Jordalen), ***= ukentlige for anlegg med karbonatisering, hver 2.måned for<br />
anlegg uten slik behandling.<br />
Råvann Råvann<br />
reserve<br />
Rentvann<br />
på anlegg<br />
Rentvann<br />
på nett<br />
Rutine<br />
prøver<br />
Utvidet<br />
rutine<br />
Hyppighet 24 / år 12 / år 52 / år 52 / år 6 / år 3 / år<br />
Sensoriske<br />
parametre<br />
farge<br />
lukt<br />
farge<br />
Mikrobiologiske<br />
parametre<br />
Fysisk/kjemiske<br />
parametre<br />
turbiditet<br />
E.coli<br />
Kolif.bakt.<br />
Kimtall 22 o C<br />
Clostr.perfr.<br />
Intest.entero.<br />
Surhet (pH)<br />
Ledningsevne<br />
E.coli<br />
Kolif.bakt.<br />
farge<br />
lukt<br />
smak<br />
turbiditet<br />
E.coli<br />
Kolif.bakt.<br />
Kimtall 22 o C<br />
Clostr.perfr.<br />
Intest.entero.<br />
Surhet (pH)<br />
Ledningsevne<br />
* aluminium<br />
** jern<br />
farge<br />
lukt<br />
smak<br />
turbiditet<br />
E.coli<br />
Kolif.bakt.<br />
Kimtall 22 o C<br />
Surhet (pH)<br />
Ledningsevne<br />
* aluminium<br />
** jern<br />
farge<br />
lukt<br />
smak<br />
turbiditet<br />
E.coli<br />
Kolif.bakt.<br />
Kimtall 22 o C<br />
Clostr.perfr.<br />
Intest.entero.<br />
Surhet (pH)<br />
Ledningsevne<br />
* aluminium<br />
** jern<br />
ammonium<br />
*** kalsium<br />
*** alkalitet<br />
*** kalsium<br />
*** alkalitet<br />
Laboratorium VA-Lab VA-Lab VA-Lab VA-Lab Ekstern<br />
akkreditert<br />
turbiditet<br />
Surhet (pH)<br />
Ledningsevne<br />
* aluminium<br />
** jern<br />
ammonium<br />
med tillegg av<br />
45 parametre<br />
Ekstern<br />
akkreditert<br />
Fra kokepåbudet ble innført 05.11.04 ble det umiddelbart satt iverkt intensivert prøvetaking av både<br />
råvann og rentvann. Dette innebar daglige prøver <strong>fra</strong> Svartediket vannbehandlingsanlegg og<br />
kontrollpunkt ute i ledningsnettet i sentrum (figur 4.16). Det ble også tatt daglige prøver <strong>fra</strong> Jordalsvatnet<br />
vannehandlingsanlegg. Prøvene ble undersøkt for standard kvalitetsindikatorer, blant annet ulike<br />
tarmbakterier.<br />
<strong>Rådgivende</strong> Biologer AS -44-<br />
Rapport 786