Politiets Seniorpatrulje hedres - Senter for seniorpolitikk
Politiets Seniorpatrulje hedres - Senter for seniorpolitikk
Politiets Seniorpatrulje hedres - Senter for seniorpolitikk
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
nr. 5 - oktober 2009<br />
<strong>Senter</strong> <strong>for</strong> <strong>seniorpolitikk</strong><br />
<strong>seniorpolitikk</strong>.no<br />
Fra venstre: Terje Haugstad (54), Tommy Bruland (54), Trond Skaarud (57), Geir Bing (57),<br />
Øyvin J. Herstad (54), Torger Røhmesmo (53) bak, Gunnar Aasgaard (57). (Foto Tora Herud)<br />
Årets seniorinitiativ 2009:<br />
<strong>Politiets</strong> <strong>Seniorpatrulje</strong> <strong>hedres</strong><br />
<strong>Seniorpatrulje</strong>n ved Grønland<br />
politistasjon, Oslo politidistrikt,<br />
mottok 14. oktober prisen Årets<br />
seniorinitiativ 2009.<br />
hvordan god <strong>seniorpolitikk</strong> kan bidra til<br />
at flere seniorer kan, og vil, løse viktige<br />
samfunnsoppgaver framover. Samfunnet<br />
er avhengig av at flere <strong>for</strong>tsetter lenger<br />
i arbeid enn tidligere, blant annet <strong>for</strong> å<br />
kunne opprettholde dagens velferdsnivå,<br />
sier Åsmund Lunde, direktør i <strong>Senter</strong> <strong>for</strong><br />
<strong>seniorpolitikk</strong> (SSP).<br />
Se side 4, 5 og 8.<br />
Patruljen ble etablert i sommer og<br />
består av polititjenestemenn med<br />
mange års erfaring fra variert<br />
politi arbeid. Den har som mål å få bukt<br />
med det åpenlyse narkotikamiljøet ved<br />
nedre del av Akerselva, Vaterland, nedre<br />
del av Grünerløkka og Grønland. Allerede<br />
nå vises det gode resultater.<br />
– Hele politidistriktet er veldig <strong>for</strong>nøyd<br />
med at vi får denne prisen. Det er viktig at<br />
andre får vite hvordan vi tenker. Patruljen<br />
skaper tillitt, er synlig og trygghetsskapende,<br />
sier politistasjonssjef Kåre Stølen.<br />
– Vi håper prisen kan inspirere Oslo<br />
politidistrikt, resten av politietaten, og<br />
andre virksomheter til å reflektere over<br />
– Seniorer blir yngre og yngre<br />
Det sa justisminister Knut Storberget, da han overrakte prisen Årets seniorinitiativ 2009<br />
<strong>for</strong> SSP. – Seniorene representerer en fantastisk erfaring som <strong>for</strong> oss er uvurderlig. Politiyrket<br />
er ikke noe som læres bare over tre år på politihøgskolen, men i løpet<br />
av hele karri eren. <strong>Seniorpatrulje</strong>n har også mye å<br />
dele med yngre kolleger. Seniorene er de som<br />
ivrer minst <strong>for</strong> økt bruk av våpen og tvangsbruk,<br />
og mest <strong>for</strong> bruk av dialog og direkte<br />
kontakt, sa Storberget.<br />
Justisminister Knut Storberget, politimester<br />
<strong>for</strong> Oslo politidistrikt Anstein<br />
Gjengedal, Tommy Bruland og leder<br />
av <strong>Seniorpatrulje</strong>n, Trond Skaarud.
2<br />
Rettskraftig<br />
sjømannssak<br />
Smilerynker:<br />
Når starter<br />
livets høst<br />
En dag <strong>for</strong> to år siden fulgte det en<br />
reklame avis med Dagbladet. «Livets<br />
høst», het den. Og med små bokstaver<br />
sto det: «Din guide til gyldne år».<br />
På side 2 var det et bilde av en mann<br />
som het Åsmund Lunde og som sa:<br />
«Senior er blir stadig mer attraktive<br />
i arbeids livet!» Flott, tenkte jeg og<br />
bladde spent videre. Jeg søkte jobber<br />
på den tiden.<br />
Men de andre artiklene i avisen<br />
handlet om eldres lyter og plager, det<br />
gode liv i Syden og langtidsferier på<br />
andre siden av kloden. Ingen av delene<br />
var aktuelle <strong>for</strong> meg. Ikke annonsene<br />
heller, viste det seg. Annonsørene<br />
var ute etter penger til en rekke gode<br />
<strong>for</strong>mål, eller de ville selge meg høreapparater<br />
og ulike helseprodukter.<br />
Produsenten av denne avisen er<br />
ikke alene om å blande sammen interessene<br />
til folk på 50 og 75. Jeg var 53<br />
år og øns ket meg en ny jobb, ikke lang<br />
ferie. Jeg hadde heller ingen velfylt<br />
bank konto jeg kunne øse av til verdig<br />
treng ende.<br />
Livets høst er nok senere.<br />
Tora Herud<br />
th@<strong>seniorpolitikk</strong>.no<br />
Aldring må<br />
kunne <strong>for</strong>egå uten<br />
bitterhet.<br />
Kåre Hagen,<br />
førsteamanuensis, Institutt <strong>for</strong><br />
Offentlige Styrings<strong>for</strong>mer, BI.<br />
Ferjeselskapet Nye Kystlinks oppsigelse av den 62 år gamle<br />
<strong>for</strong>pleiningsassistenten Solveig Aarland i september 2007, ble av<br />
Agder Lagmannsrett i sommer kjent ugyldig. Saken er nå rettskraftig.<br />
Saken til maskinist Arne Eikhaugen er anket til Høyesterett.<br />
Tekst og foto Tora Herud<br />
Agder lagmannsrett avsa den 24.<br />
juni 2009 en dom i oppsigelses<br />
saken to sjøfolk hadde anlagt mot<br />
rederiet Nye Kystlink AS. Spørsmålet var<br />
hvorvidt rederiet i medhold av sjømannsloven<br />
§ 19 (1) sjette ledd, kunne si opp<br />
<strong>for</strong>pleiningsassistent Solveig Aarland og<br />
maskinist Arne Eikhaugen utelukkende<br />
begrunnet i at de var fylt 62 år. Lagmannsretten<br />
kom til at oppsigelsene ikke<br />
var i strid med diskriminerings<strong>for</strong>budet,<br />
men flertallet (2 – 1) kom til at oppsigelsen<br />
av Solveig Aarland var ugyldig <strong>for</strong>di<br />
hun ikke hadde arbeidet lenge nok til å<br />
ha krav på sjømannspensjon. Hun ble i<br />
den anledning tilkjent erstatning med kr<br />
46.000,-. En av dommerne (mindretallet)<br />
mente <strong>for</strong> øvrig at også oppsigelsen av<br />
Arne Eikhaugen var ugyldig, da han tross<br />
alt ble ansatt etter at han var fylt 62 år.<br />
Rettskraftig sak<br />
– Hva innebærer det at Solveig Aarlands<br />
sak er rettskraftig<br />
– Rederiet har valgt å ikke påanke<br />
avgjørelsen, hvilket innebærer at det nå<br />
<strong>for</strong>eligger en rettskraftig lagmannsrettsavgjørelse<br />
som sier at sjømenn over 62 år,<br />
som ikke har rett til sjømannspensjon, har<br />
et alminnelig stillingsvern på lik linje med<br />
alle arbeidstakere uavhengig av alder.<br />
Dette innebærer at rederier som vurderer<br />
oppsigelse av en sjømann i angjeldende<br />
gruppe, heretter må ha en alminnelig<br />
saklig grunn <strong>for</strong> dette, sier Aarland og<br />
Eikhaugens advokat Erik Råd Herlofsen,<br />
partner i advokatfirmaet Ræder.<br />
– Hva betyr det <strong>for</strong> Aarland<br />
– I og med at oppsigelsen er kjent<br />
ugyldig innebærer dette at hun <strong>for</strong>tsatt er<br />
ansatt og har krav på lønn inntil ansettelses<strong>for</strong>holdet<br />
avsluttes. Dette medfører<br />
etter min oppfatning at hun både har krav<br />
på erstatningsbeløpet og utestående lønn,<br />
sier han.<br />
Sakens betydning <strong>for</strong> andre<br />
– Kan utfallet av hennes sak få betydning<br />
<strong>for</strong> andre, og på hvilken måte<br />
– Avgjørelsen innebærer at alle sjøfolk<br />
som ikke har arbeidet minst 12,5 år på<br />
Solveig Aarland vant fram i retten.<br />
norske skip, heretter ikke kan sies opp på<br />
grunn av at de er fylt 62 år. Dette kan <strong>for</strong><br />
eksempel være en person som får jobb på<br />
danskebåten eller på en ferge på Vestlandet<br />
i godt voksen alder eller at vedkommende<br />
tidligere har seilt på utenlandske<br />
skip i mange år. Det er <strong>for</strong> øvrig et paradoks<br />
at jevnaldrende kollegaer på norske<br />
skip heretter kan ha <strong>for</strong>skjellig stillingsvern,<br />
hvilket etter min mening illustrerer<br />
det meningsløse i aldersgrensen, sier Herlofsen.<br />
Ferjeselskapet Nye Kystlink AS er<br />
under avvikling ifølge advokat Hege Ajer<br />
Petterson i Norges Rederi<strong>for</strong>bund.<br />
– Hva vil denne saken bety <strong>for</strong> rederienes<br />
holdning til eldre arbeidstakere<br />
generelt<br />
– De fleste vil rette seg etter denne<br />
avgjørelsen. Det vil bli vanskeligere å si<br />
opp eldre sjøfolk som ikke har tjent opp<br />
nok til å få sjømannspensjon. Men en kan<br />
også tenke seg at noen vil vegre seg mot å<br />
ansette folk i høy alder som ikke tidligere<br />
har arbeidet som sjøfolk, sier Hege Ajer<br />
Petterson. Sjømannslovens paragraf 33<br />
<strong>for</strong>byr direkte og indirekte diskriminering<br />
på grunn av alder.<br />
Anket til Høyesterett<br />
– Hvordan går det med saken til<br />
maskinist Arne Eikhaugen<br />
– Jeg har på vegne av Felles<strong>for</strong>bundet<br />
<strong>for</strong> sjøfolk og Arne Eikhaugen anket saken<br />
til Høyesterett og motparten har inngitt<br />
tilsvar. Det er nå opptil Høyesteretts<br />
ankeutvalg å avgjøre om de finner saken<br />
prinsipiell nok til at den skal behandles i<br />
Høyesterett, avslutter Erik Råd Herlofsen.
3<br />
erfaring arbeidstakeren besitter. Og hva<br />
arbeidsmarkedet etterspør.<br />
7<br />
Hvilke råd ville du gi en person<br />
som har sendt 50 jobbsøknader<br />
uten å få napp<br />
– Dette vil være veldig individuelt, ut ifra<br />
hva personen søker på og hva personen<br />
innehar av utdanning og erfaring. Det er<br />
viktig å se på om utdanningen og erfaringen<br />
samsvarer med det som søkes etter.<br />
spørsmål om<br />
<strong>seniorpolitikk</strong><br />
1<br />
Er den seniorpolitiske bevisstheten<br />
i samfunnet større<br />
–<br />
nå enn <strong>for</strong> 7-8 år siden, og<br />
hva tror du evt. årsaken er til det<br />
– Bevisstheten er nok økt noe. Uten at<br />
vi har noen <strong>for</strong>skning på dette. En av<br />
årsakene er behovet <strong>for</strong> å ha folk i arbeid.<br />
Avtalen om inkluderende arbeidsliv har<br />
vært et viktig og nyttig virkemiddel her.<br />
I denne ligger virkemidler <strong>for</strong> å holde folk<br />
lengre i arbeid. Her har vi da også gode<br />
resultater å vise til.<br />
2<br />
Hvilke <strong>for</strong>deler kan en<br />
virksomhet ha av god<br />
alderssammensetning<br />
– Seniorer innehar mye erfaring. Dette<br />
blandet med variasjonen i utdanning og<br />
kompetanse gjør at virksomhetene sikrer<br />
kvaliteten og nyskapningen.<br />
3<br />
Hva er viktigst <strong>for</strong> å få en<br />
person til å jobbe lenger<br />
– Uansett alder er meningsfulle arbeidsoppgaver<br />
et viktig kriterium <strong>for</strong> å finne en<br />
jobb interessant og dermed holde lysten<br />
til å jobbe ved like.<br />
4<br />
Asker<br />
Hvilke sterke sider mener<br />
du en senior kan ha<br />
– Erfaring er helt klart en styrke blant<br />
seniorer. Med erfaring kommer kunnskap<br />
og ikke minst god arbeidsmoral.<br />
5<br />
Hva er det viktigste en<br />
55-åring kan gjøre <strong>for</strong> å få<br />
en lang yrkeskarriere<br />
John G. Bernander (52)<br />
Administrerende direktør<br />
Næringslivets Hovedorganisasjon<br />
Aktuell: Ny i NHO-jobben<br />
I første omgang å ha en kunnskap og<br />
erfaring som arbeidsgivere etterspør.<br />
Dette gjelder om man er så vel 35 som 55<br />
år. Det hjelper også å være fleksibel og<br />
endringsvillig i <strong>for</strong>hold til hva arbeidslivet<br />
etterspør.<br />
6<br />
Hvor lett tror du det er <strong>for</strong><br />
en person over 55 år å få seg<br />
ny jobb<br />
– Dette vil være veldig individuelt. Sjansen<br />
øker i takt med hva slags kunnskap og<br />
Les mer på <strong>seniorpolitikk</strong>.no<br />
Ås kommune:<br />
Evaluerer<br />
seniortiltakene<br />
Godt arbeidsmiljø<br />
og ledere<br />
som uttrykker<br />
at de ønsker<br />
seniorene skal<br />
<strong>for</strong>tsette i jobb,<br />
er viktigst <strong>for</strong><br />
ansatte, ledere<br />
og tillitsvalgte<br />
i Ås kommune.<br />
Det viser en<br />
under søkelse<br />
AFI-<strong>for</strong>sker Kristin<br />
Reichborn-Kjennerud.<br />
(Foto TH)<br />
utført av AFI-<strong>for</strong>sker Kristin Reichborn-Kjennerud.<br />
Se: http://www.<strong>seniorpolitikk</strong>.no/<br />
nyhet/arbeidsliv/bedriftseksempler/<br />
evaluerer-seniortiltakene<br />
8<br />
Hvor viktig er det å ha<br />
<strong>for</strong>ventninger til- og stille<br />
krav til seniorer i arbeidslivet<br />
– Vi trenger flere og flere som står i arbeidslivet.<br />
Forventingene og kravene til<br />
arbeidstakerne bør ikke sorteres etter<br />
alder, men etter samfunnets behov <strong>for</strong> å<br />
løse ut<strong>for</strong>dringene i arbeidslivet.<br />
9<br />
Hva bør en leder gjøre <strong>for</strong><br />
å beholde sine eldre medarbeidere<br />
– Lederen kan tilby meningsfulle arbeidsoppgaver<br />
og gi muligheter til å takle<br />
oppgaver. Det er egentlig ingen <strong>for</strong>skjell<br />
mellom det å beholde eldre arbeidstakere<br />
og yngre arbeidstakere.<br />
Les mer på <strong>seniorpolitikk</strong>.no<br />
SAS-pilotene:<br />
Anker<br />
til lagmannsretten<br />
Av Tora Herud<br />
og Bærum tingrett frifant<br />
15. juli i år SAS, da domstolen mente<br />
at det <strong>for</strong>elå en rasjonell begrunnelse<br />
<strong>for</strong> <strong>for</strong>skjellsbehandling av piloter. De<br />
10 pilotene over 60 år, som var blitt<br />
oppsagt, anker nå saken til lagmannsretten.<br />
Se: http://www.<strong>seniorpolitikk</strong>.no/<br />
nyhet/juss/anker-til-lagmannsretten
4<br />
Årets seniorinitiativ 2009:<br />
Fortsetter i uni<strong>for</strong>mert tjenes<br />
Narkotika. Voldtekter. Vold. Ran. Drikking på offentlig sted.<br />
Forsøpling. Problemene er mange.<br />
– Vi har vært litt frustrerte over at det har vært lite synlig politi ute,<br />
og ville gjerne bidra til «fravær av kriminalitet», som det kalles, sier<br />
Trond Skaarud (57), leder av <strong>Seniorpatrulje</strong>n ved Grønland politistasjon<br />
i Oslo.<br />
Av Tora Herud (tekst og foto)<br />
Samfunnet trenger mer politi, og<br />
ved Grønland politistasjon kunne<br />
flere polititjenestemenn tenke seg<br />
å utsette tidspunktet <strong>for</strong> pensjonering.<br />
Der<strong>for</strong> sendte noen av dem i desember i<br />
fjor et <strong>for</strong>slag via stasjonssjef Kåre Stølen<br />
til visepolitimester Roger Andresen. 1. juli<br />
i år startet sju polititjenestemenn i alderen<br />
53 til 57 år å patruljere de fem belastede<br />
områdene Grønland, Vaterlandsparken,<br />
Nedre Grünerløkka, Nedre del av Karl<br />
Johansgate og området kalt Plata ved Oslo<br />
Sentralbanestasjon.<br />
Kunne gått av<br />
– Jeg er 57 år og kunne egentlig gått av<br />
med pensjon i vår. Hadde jeg gått av<br />
skulle jeg hatt pensjon og når jeg <strong>for</strong>tsetter<br />
i jobb, skal jeg ha lønn. Den økonomiske<br />
<strong>for</strong>skjellen <strong>for</strong> samfunnet blir ikke så stor,<br />
men pengene befinner seg som regel på<br />
ulike budsjetter, sier Trond Skaarud.<br />
Pensjonerte polititjenestemenn er<br />
attraktiv arbeidskraft i bransjer som <strong>for</strong>sikring,<br />
bank og Posten.<br />
– Jeg kunne egentlig hatt full inntekt<br />
fra ny jobb ved siden av full pensjon. Men<br />
jeg hadde lyst til å <strong>for</strong>tsette med politiarbeid,<br />
sier han. Skaarud liker friheten<br />
han har til å kunne velge det ene eller det<br />
andre.<br />
Trenger 2.700 flere innen 2020<br />
I juni i fjor la politidirektør Ingelin Killengreen<br />
fram rapporten «Politiet mot 2020»<br />
som beskriver dagens kriminalitetssituasjon<br />
og <strong>for</strong>ventet utvikling fram mot 2020.<br />
Nye kriminalitetstyper, <strong>for</strong>holdet mellom<br />
politi og samfunn og aktører som påvirker<br />
politiets arbeid ble nevnt som sentrale<br />
elementer i rapporten. Konkret innebærer<br />
styrkingen 2.700 polititjenestestillinger og<br />
1.000 sivile stillinger som skal bygges opp<br />
i en 12-års periode. Kostnaden er beregnet<br />
til 2,5 milliarder kroner.<br />
– Det er mangel på politi, men det har<br />
vært få kreative <strong>for</strong>slag til raske løsninger.<br />
Vi som tilhører etterkrigsgenerasjonene er<br />
store kull, og mange av oss kan gjøre uni<strong>for</strong>mert<br />
tjeneste lenger, sier han.<br />
Allsidig erfaring<br />
De sju tjenestemennene i <strong>Seniorpatrulje</strong>n<br />
har erfaring fra spaning, narkotikaetter<strong>for</strong>skning,<br />
etterretning, utenlandstjeneste,<br />
Fra venstre: Justisminister Knut Storberget, politimester <strong>for</strong> Oslo politidistrikt Anstein<br />
Gjengedal, Tommy Bruland, leder av <strong>Seniorpatrulje</strong>n Trond Skaarud, Geir Bing, Terje<br />
Haugstad, Øyvin J. Herstad og politimester ved Grønland politistasjon Kåre Stølen.<br />
krigs<strong>for</strong>bryteretter<strong>for</strong>skning (Rwanda og<br />
Sierra Leone), FN-tjeneste, etter<strong>for</strong>skning,<br />
beredskap, hundetjeneste, ordenstjeneste,<br />
søk etter savnede, nasjonale sikkerhetsoppgaver<br />
og ledelse.<br />
– Vi krevde 40.000 kroner ekstra i lønn<br />
per år <strong>for</strong> å <strong>for</strong>tsette. I tillegg får de som<br />
er over 57 år, åtte dagers ekstra ferie. Men<br />
det blir feil å bare snakke om penger. Det<br />
er ikke minst det å ha en meningsfylt jobb,<br />
et sosialt fellesskap og kameratskap, som<br />
er viktig. Ved å gå utetjeneste holder vi oss<br />
i <strong>for</strong>m, og vi er dessuten genuint opptatt<br />
av publikum og å gjøre byen tryggere, sier<br />
den erfarne polititjenestemannen.<br />
Mykere politimenn<br />
<strong>Seniorpatrulje</strong>n har bevisst valgt å bruke<br />
politiuni<strong>for</strong>mer med dress, skjorte og<br />
slips.<br />
– Slik framstår vi litt mykere. Husk,<br />
Grønland er et flerkulturelt samfunn der<br />
30 prosent har en annen etnisk opprinnelse.<br />
Vi tror det oppleves positivt at det<br />
patruljerer eldre polititjenestemenn her.<br />
Når vi av og til stikker innom restauranter,<br />
spør folk om det har skjedd noe. Når vi
5<br />
te<br />
Trond<br />
Skaarud er<br />
leder <strong>for</strong><br />
<strong>Seniorpatrulje</strong>n.<br />
Erik Nadheim, direktør i KRÅD.<br />
– Dette tiltaket<br />
<strong>for</strong>tjener virkelig<br />
en pris<br />
– Alle er enige om at vi har <strong>for</strong> få politifolk<br />
og at flere kunne jobbet lengre enn<br />
det som gjøres i dag. Jeg synes selvsagt<br />
at dette er noe man burde gjøre<br />
mer av, sier Erik Nadheim, direktør i Det<br />
kriminalitets <strong>for</strong>ebyggende råd (KRÅD).<br />
Erik Nadheim vil gi all mulig ros til disse sju<br />
voksne karene på Grønland politistasjon, som<br />
har tatt initiativ og er villige til å gjøre den samme<br />
jobben nå, som da de var unge og nyutdannede.<br />
– Nå har de 20-30 års erfaring fra Politiet. De<br />
unge vil ofte være engstelige og usikre på hvordan<br />
de skal takle ulike situasjoner og kanskje kvie seg<br />
<strong>for</strong> å gå ut av bilene. Det er det stikk motsatte av<br />
hva disse godt voksne gjør når de patruljerer, sier<br />
han.<br />
Øyvin J. Herstad og Tommy Bruland patruljerer i Smalgangen på Grønland.<br />
sier at vi bare patruljerer, hender det at<br />
folk klapper. Det virker oppdragende at vi<br />
kommer til khat-miljøet på Grønland og<br />
det må være kontinuitet i dette arbeidet.<br />
Boten <strong>for</strong> å være i besittelse av en bunt<br />
khat-planter er 10.000 kroner. Møter med<br />
beboere og næringsdrivende i området<br />
<strong>for</strong>teller at arbeidet vårt har<br />
ført til en bedring. Det er bare ut<br />
å gå. Sette i gang. Her trengs det<br />
ikke store og lange utredninger,<br />
sier Trond Skaarud.<br />
Seniorstøtte til Latvia<br />
På spørsmål om KRÅD kjenner til lignende prosjekter,<br />
<strong>for</strong>teller Erik Nadheim at KRÅD har tatt<br />
initiativ <strong>for</strong> å bruke seniorpoliti. Vi har opp<strong>for</strong>dret<br />
erfarne politifolk om å stille seg til tjeneste i kriminalitets<strong>for</strong>ebyggende<br />
og trygghetsskapende arbeid<br />
også etter at de blir pensjonister. Blant annet i et<br />
samarbeid med Latvia stiller KRÅD opp med politipensjonister.<br />
– Latvia har søkt EU-støtte til kriminalitets<strong>for</strong>bygging<br />
fra det som er Norges medlemskontingent<br />
som følge av EØS-avtalen. Det var en delegasjon<br />
her fra Latvia i mai i fjor og vi ble da spurt av UD<br />
om KRÅD kunne hjelpe til med å holde kurs i Latvia<br />
om kriminalitets<strong>for</strong>ebygging etter norsk modell.<br />
Vi er et lite senter med begrensede ressurser, og<br />
engasjerte der<strong>for</strong> to seniorer med lang erfaring fra<br />
politiet til dette. Den ene ble pensjonist i sommer.<br />
Den andre er 57 år og går av i desember, <strong>for</strong> deretter<br />
å begynne å jobbe i et asylmottak <strong>for</strong> mindreårige<br />
flyktninger. De siste årene har han som politimann<br />
gått rundt i Moelv sentrum og snakket med<br />
folk <strong>for</strong> på den måten vise et synlig, uni<strong>for</strong>mert og<br />
tilstedeværende politi, sier Nadheim. – Ingen av<br />
disse kan legge et langt liv <strong>for</strong> trygghet og sikkerhet<br />
til side. Dette brenner de <strong>for</strong> og de vil gjerne gjøre<br />
en innsats etter at de er blitt pensjonister, avslutter<br />
Nadheim. (TH)
6<br />
Kan <strong>seniorpolitikk</strong> føre til<br />
utstøtning av eldre<br />
medarbeidere<br />
Seniorpolitikken overlever nok<br />
nedgangstidene. Men kan den<br />
ødelegges av destruktive mellomledere<br />
og føre til utstøting av<br />
eldre medarbeidere, og dermed<br />
virke mot sin hensikt Vi mener<br />
det er en fare <strong>for</strong> det.<br />
Av Reidar J. Mykletun og Trude<br />
Furunes, Universitetet i Stavanger<br />
Selv innen rammen av virksomhetens<br />
offisielle <strong>seniorpolitikk</strong> kan<br />
en stille spørsmål ved om eldre<br />
medarbeidere blir motivert til å <strong>for</strong>tsette<br />
i arbeidslivet etter første mulighet til å ta<br />
ut pensjon Og hvis de <strong>for</strong>tsetter, vil de<br />
da oppleve produktive arbeidsdager,<br />
godt og utviklende arbeidsmiljø,<br />
gode relasjoner til kolleger<br />
og brukere/kunder og god<br />
led else, slik at arbeidsdagene<br />
bidrar positivt<br />
til deres livskvalitet<br />
SENIORPOLITISK<br />
LEDERSKOLE<br />
DEL 9<br />
Høyere lønn<br />
betyr mye<br />
I <strong>for</strong>rige kapittel<br />
av lederskolen<br />
(del<br />
8) diskuterte<br />
vi ulike tiltak<br />
som kan fremme<br />
eldre medarbeideres deltakelse<br />
i arbeidslivet. Med utgangspunkt i<br />
blant annet Seniorpolitisk barometer <strong>for</strong><br />
arbeidstakere 2008 1+2 gjelder mulighet<br />
<strong>for</strong> å legge arbeidsår til deres karriere.<br />
Det er også en tredje hovedgruppe som<br />
uttrykker en indirekte bekymring <strong>for</strong><br />
egen helse, ved å sette opp god helse som<br />
<strong>for</strong>utsetning <strong>for</strong> å bli i arbeidet etter første<br />
mulighet <strong>for</strong> å ta ut pensjon.<br />
Balansen mellom<br />
kostnader og nytte<br />
Felles <strong>for</strong> disse hovedgruppene<br />
er at de ser etter tiltak<br />
i virksomheten som<br />
motiverer dem til å <strong>for</strong>tsette i arbeidet, og<br />
disse tiltakene vil koste noe <strong>for</strong> virksomheten.<br />
Jo trangere handlingsrom en har<br />
grunnet økonomiske nedgangstider,<br />
jo mer press vil det bli mot tiltak<br />
<strong>for</strong> spesielle grupper på<br />
arbeidsplassen. Dette reis er<br />
flere spørsmål til ledere på<br />
alle nivå: Hva er balansen<br />
mellom kostnader og<br />
nytte ved slike tiltak I<br />
hvilken grad stigmatiseres<br />
arbeidsplassen<br />
ved å ikke tilby gode<br />
seniorpolitiske virkemidler<br />
som andre arbeidsplasser har<br />
tatt i bruk, og hva er verdien<br />
av et positivt omdømme I hvilken grad<br />
vil tiltak over<strong>for</strong> eldre medarbeidere bli<br />
akseptert av resten av medarbeiderne<br />
Hvordan sikres kompetansen og nettverkene<br />
som eldre medarbeidere har, og som<br />
de tar med seg når de går ut i pensjon<br />
Hvor mye av slik «ny urettferdighet» kan<br />
vi ha uten at det oppleves som en <strong>for</strong><strong>for</strong>deling<br />
av noen grupper<br />
Forholdet mellom kostnad og nytte må<br />
avklares <strong>for</strong>di det er et viktig grunnlag <strong>for</strong><br />
beslutninger om hvilke seniorpolitiske<br />
virkemidler som bør tas i bruk. Videre er<br />
disse argumentene en helt nødvendig del<br />
av argumentasjonen som skal begrunne<br />
tiltak som ellers kan oppleves som urettferdige<br />
av andre medarbeidere. Regnestykket<br />
er i utgangspunktet enkelt. Det er<br />
spørsmålet om hva det koster i økte pensjonsinnskudd<br />
når en medarbeider går av<br />
Foto Shutterstock
7<br />
med pensjon på et tidlig tidspunkt, og hva<br />
som er marginene mellom denne kostnaden<br />
og det som tiltakene <strong>for</strong> å holde på en<br />
medarbeider faktisk koster.<br />
Fare <strong>for</strong> svekket image<br />
En medarbeider i pensjon betales av virksomheten<br />
gjennom pensjonskassen <strong>for</strong> å<br />
ikke bidra til virksomhetens verdiskap ing!<br />
Og er en ekstra uheldig, er vedkommende<br />
i tillegg mis<strong>for</strong>nøyd med <strong>seniorpolitikk</strong>en<br />
i virksomheten han har slitt og jobbet<br />
<strong>for</strong> og bidrar til å skape et dårlig image<br />
<strong>for</strong> virksomheten hos alle sine bekjente.<br />
Den som går av med pensjon tar med<br />
seg kompetanse som kan være viktig <strong>for</strong><br />
lønnsom drift, og som kan være nøkkelen<br />
til et nettverk som virksomheten har bruk<br />
<strong>for</strong> å ha tilgang til. Selv om ingen kjenner<br />
kostnadene ved et dårlig image, kompetanse<br />
som <strong>for</strong>svinner og nettverk som<br />
ikke lenger er så tilgjengelige, er dette<br />
potensielle kostnader som må legges til de<br />
øvrige kostnadene ved at medarbeideren<br />
går ut i tidlig pensjon. I mange tilfeller er<br />
disse ukjente og upresise kostnadene mye<br />
større enn prisen på tiltakene <strong>for</strong> å holde<br />
på en eldre medarbeider.<br />
Spesielle goder til hvem<br />
Opplevelsen av urettferdighet kan oppstå<br />
blant andre medarbeidere når eldre medarbeidere<br />
får spesielle goder i <strong>for</strong>m av tiltak<br />
<strong>for</strong> å <strong>for</strong>lenge sin arbeidskarriere. Dette<br />
gjelder uansett om det tilbys lettelser i<br />
arbeidsbelastning og avkorting i arbeidstid,<br />
eller om det gjelder høyere lønn/bonus,<br />
spesielle arbeidsoppgaver eller bedre<br />
arbeidsmiljø og ledelse, enn det som blir<br />
andre medarbeidere til del. Urettferdighet<br />
kan oppleves når noen av medarbeiderne<br />
<strong>for</strong><strong>for</strong>deles, når det er uklarhet eller<br />
uenig het om hvem som skal ha spesielle<br />
goder, hvor<strong>for</strong> de skal ha dem, om beslutningene<br />
som ble tatt eller måten godene<br />
ble tildelt på. Konsekvensen av opplevd<br />
urettferdighet vil kunne være mobbing av<br />
eldre arbeidstakere. Mobbing kan oppstå<br />
på flere måter og ha sitt utspring i ledere,<br />
medarbeidere og brukere av tjenester<br />
eller kunder. Den eneste måten å unngå at<br />
senior politiske tiltak i det lange løp oppleves<br />
som urettferdige, vil være at de begrunnes<br />
både økonomisk og med henblikk<br />
på image, samfunnsansvar, kompetanse<br />
og nettverk, og at både beslutningene og<br />
måten de tas på er transparente. I denne<br />
sammenhengen spiller fag<strong>for</strong>eningene en<br />
sentral rolle.<br />
Se opp <strong>for</strong> utstøting<br />
Det er også mulig å ødelegge en ellers god<br />
<strong>seniorpolitikk</strong> med praktisk organisering<br />
av arbeidet. På bakgrunn av vår <strong>for</strong>skning<br />
har vi funnet grunn til å være på vakt<br />
over<strong>for</strong> linjeledere og mellomledere som<br />
gjennom sin tilrettelegging og organisering,<br />
skaper situasjoner som støter medarbeidere<br />
ut av arbeidslivet. Dette skyldes<br />
flere <strong>for</strong>hold.<br />
En grunn kan være at <strong>seniorpolitikk</strong>en<br />
gir lederne mer arbeid med tilrettelegging<br />
og organisering. En annen grunn kan<br />
være at eldre medarbeidere noen ganger<br />
oppleves som annenrangs medarbeidere,<br />
som har særlige rettigheter og som mellomlederne<br />
ikke har <strong>for</strong>stått begrunnelsen<br />
<strong>for</strong>, og som de ikke har noe eier<strong>for</strong>hold til.<br />
Dette skyldes igjen at <strong>seniorpolitikk</strong>en i<br />
virksomheten ikke er gjennomtenkt og at<br />
implementeringen og lederopplæringen er<br />
ufullstendig. En tredje årsak kan være at<br />
selv om den enkelte arbeidsplass tilføres<br />
ressurser <strong>for</strong> gjennomføring av seniorpolitiske<br />
tiltak, så blir disse ressursene brukt<br />
til andre <strong>for</strong>mål enn å lette presset <strong>for</strong> og<br />
omkring den enkelte eldre medarbeider.<br />
I ledermøter kan en høre ledere snakke<br />
om eldre medarbeidere med åpenlys sarkasme<br />
i tonefall, intonasjon og ordvalg,<br />
og belønnes med latter og anerkjennende<br />
humring hos de andre lederne. En kan lett<br />
tenke seg hvordan negative holdninger<br />
slår ut i skjulte agendaer i arbeidets organisering.<br />
Spesielt vanskelig vil det være<br />
<strong>for</strong> en eldre medarbeider når vedkommende<br />
ønsker mer fritid eller redusert<br />
arbeidsbelastning, og viser til den vedtatte<br />
<strong>seniorpolitikk</strong>en i virksomheten. Hvis<br />
arbeidskravene i vedkommendes jobb er<br />
relativt stabile, slik at samme arbeidsmengden<br />
må utføres uansett, og linjeleder<br />
ikke tilfører ressurser som kompenserer<br />
<strong>for</strong> reduk sjonen i arbeidsinnsats, kommer<br />
både den eldre medarbeideren og hans/<br />
hennes kolleger i klemme. Tapet av arbeidskraft<br />
må da enten kompenseres ved<br />
at kolleger jobber mer, at produksjonen<br />
går ned eller at kunden/klienten ikke får<br />
det vedkommende har krav på eller <strong>for</strong>venter.<br />
En kjedereaksjon<br />
Et eksempel fra grunnskolen kan illustrere<br />
dette: I et arbeidslag på seks lærere<br />
er det to som er over 62 år, og som har<br />
fått rett til å ta ut flere fridager i løpet av<br />
arbeids året. Rektor vil ikke kompensere<br />
dette tapet av arbeidstimer direkte til<br />
teamet selv om han får den tapte arbeidstiden<br />
refundert fra sin ledelse sentralt i<br />
kommunen. Teamet må da påta seg en<br />
større arbeidsbelastning og/eller senke<br />
kvaliteten på arbeidet de utfører. Dette gir<br />
flere typer av konsekvenser. Timer til svake<br />
elever går først. De svake elvene som<br />
har rett på spesielt tilrettelagt opplæring,<br />
får da ikke det opplegget de har krav på.<br />
Men siden de er svake og ikke klager på<br />
situasjonen, kan dette skje uten at rektor<br />
får reprimande.<br />
Det neste er at grupper av elever slås<br />
sammen og får dårligere individuell tilrettelegging<br />
enn de har krav på. Men siden<br />
skolehverdagen nå er fylt med stadige<br />
reorganiseringer av grupper, vet heller<br />
ikke elevene at de nå taper, og igjen kan<br />
rektor slippe unna. Kollegene som dekker<br />
opp <strong>for</strong> de to som ikke er tilstede, får<br />
mer arbeid. Slitasjen øker og i lengden<br />
vil dette kunne bidra til økt sykefravær.<br />
Dette sykefraværet må dekkes opp av de<br />
som er på jobb uten at det tilføres vikarer,<br />
arbeidsmiljøet <strong>for</strong>ringes og misnøyen<br />
øker. I lengden vil ingen team ha eldre<br />
med arbeidere med, <strong>for</strong>di de har rett på<br />
fri dager som øker presset på resten av<br />
teamet.<br />
To mulige løsninger vil da kunne inntreffe:<br />
De eldre medarbeiderne går av<br />
med AFP <strong>for</strong> å slippe disse ubehagelige<br />
situasjonene, og <strong>seniorpolitikk</strong>en mislykkes<br />
målt i gjennomsnittlig avgangsalder<br />
og opplevelse av tilfredsstillende arbeidsmiljø.<br />
Alternativt kan de unnlate å ta ut de<br />
tildelte arbeidstidsreduksjonene, slitasjen<br />
øker og sjansene <strong>for</strong> sykdom og avkorting<br />
av karrieren følger. Konsekvensene <strong>for</strong> <strong>seniorpolitikk</strong>en<br />
blir like negative på denne<br />
måten.<br />
Aldersriktig ledelse som nøkkel<br />
Dette er eksempler på destruktiv ledelse.<br />
Ledelse som både er negativ <strong>for</strong><br />
den enkelte medarbeider og i <strong>for</strong>hold til<br />
virksomhetens målsetting. Slik avsporet<br />
ledelse <strong>for</strong>ekommer blant linjeledere og<br />
mellomledere i «de beste familier». Alle<br />
virksomheter har slike organisatoriske<br />
krypkjellere som kan misbrukes i utøvelsen<br />
av lederskap. Toppledere er også å<br />
bebreide <strong>for</strong>di de ikke følger opp og evaluerer<br />
nøye nok den <strong>seniorpolitikk</strong>en de selv<br />
har introdusert. Aldersriktig ledelse er og<br />
blir nøkkelen til seniorpolitisk suksess!<br />
Skal <strong>seniorpolitikk</strong> bli til glede <strong>for</strong> både<br />
virksomhet, kunder/klienter og de eldre<br />
medarbeiderne, må den gjennomføres i<br />
fullt mon og med oppmerksomhet mot<br />
alle detaljer.<br />
1<br />
Dalen, E. (2008). Norsk seniorpolitisk<br />
baro meter. Yrkesaktiv befolkning.<br />
Oslo: Synnovate/<strong>Senter</strong> <strong>for</strong> <strong>seniorpolitikk</strong>.<br />
2<br />
Solem P. E. & Mykletun, R. J. (2009).<br />
Endringer i holdninger og opplevd arbeidsmiljø<br />
<strong>for</strong> seniorarbeidstakere. Oslo: Nova – under<br />
arbeid.
Returadresse: SSP, St. Olavs plass 3, 0165 Oslo<br />
om <strong>Seniorpatrulje</strong>n<br />
Salg, kjøp og bruk av rusmidler,<br />
ran, vold og voldtekter skjer ofte<br />
i de kriminelt mest belastede<br />
områdene i Oslo sentrum. Nå<br />
har områdene fått patruljerende<br />
politi, og tiltaket verdsettes.<br />
Tekst og foto Tora Herud<br />
Gøkhan<br />
Getinkaya, på<br />
klubb <strong>for</strong> kurdere<br />
fra Tyrkia<br />
på Grønland:<br />
– Før var det<br />
mange kriminelle<br />
og mye narkotikasalg<br />
uten<strong>for</strong> her.<br />
De <strong>for</strong>svant da<br />
politiet begynte å<br />
patruljere i gatene. Disse politimennene<br />
kommer innom og tar en kopp te av og til.<br />
Vi har en bra dialog.<br />
Ismail Nur,<br />
ti-barnsfar<br />
på klubb <strong>for</strong><br />
somalisk ungdom:<br />
– Vi føler<br />
trygget. Synlig<br />
politi er viktig. De<br />
går rundt og jager<br />
dem som selger<br />
khat. Det er et<br />
stort problem <strong>for</strong><br />
samfunnet. Disse politimennene er veldig<br />
hyggelige og flinke. De passer på at lover<br />
og regler holdes, og de er ikke agressive.<br />
Harald Nessjøen,<br />
tidligere<br />
ordfører i Lunder<br />
kommune,<br />
tar et glass øl<br />
med venner i<br />
Smalgangen:<br />
– Det er betryggende<br />
med politiet.<br />
De har en<br />
rolig og behagelig<br />
oppførsel som er helt unik. Det er bra at<br />
de er godt voksne og har lang erfaring.<br />
Dette virker helt sikkert <strong>for</strong>ebyggende.<br />
Flere i politiet burde komme seg ut av<br />
kontorene og ut på patrulje.<br />
Ketil Volden (t.h.), og en kamerat<br />
må tømme ølboksene sine: – Det er<br />
flott at politiet patruljerer. Det er blitt så<br />
jævlig her. Livsfarlig. Det er så mange ran.<br />
Andres Ringstad, sammen med<br />
Torger Røhmesmo fra <strong>Seniorpatrulje</strong>n:<br />
– Jeg synes politiet gjør en<br />
fin jobb. De er høflige. Det er greit at de<br />
er godt voksne, og det er lettere å snakke<br />
med dem enn med de unge på vår alder.<br />
Dette er <strong>Senter</strong> <strong>for</strong> <strong>seniorpolitikk</strong> (SSP)<br />
<strong>Senter</strong> <strong>for</strong> <strong>seniorpolitikk</strong> (SSP) er et kompetansesenter som arbeider <strong>for</strong> å<br />
stimulere og utvikle god <strong>seniorpolitikk</strong> i privat og offentlig virksomhet.<br />
n SSP samarbeider med myndigheter, virksomheter, arbeidslivets parter<br />
og personalfaglige organisasjoner og opplæringsorganisasjoner.<br />
n SSP initierer, støtter og koordinerer seniorpolitisk <strong>for</strong>skning.<br />
n SSP yter seniorpolitiske rådgivningstjenester til offentlige og private<br />
virksomheter.<br />
n SSP driver kampanjen www.vinnvinn.org<br />
St. Olavs plass 3, 0165 Oslo<br />
Tlf: 23 15 65 50 Fax: 23 15 65 51<br />
E-post: ssp@<strong>seniorpolitikk</strong>.no<br />
Internett: www.<strong>seniorpolitikk</strong>.no<br />
Direktør: Åsmund Lunde<br />
Adm. leder: Kari Sørgaard<br />
Seniorrådgiver: Roger Moen<br />
Adm. sekr.: May-Britt Pedersen<br />
Ansvarlig redaktør: Tora Herud<br />
Design/layout: Almås Design<br />
<strong>seniorpolitikk</strong>.no redigeres i<br />
henhold til Redaktørplakaten<br />
og presseetiske retningslinjer<br />
Redaksjonen avsluttet<br />
16. oktober 2009