Sjekkposten nr. 1 - 2006 - Nvio
Sjekkposten nr. 1 - 2006 - Nvio
Sjekkposten nr. 1 - 2006 - Nvio
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
FN-Veteranenes Landsforbund<br />
Organ for FN-Veteranenes Landsforbund<br />
<strong>nr</strong>. 1-<strong>2006</strong> 1-2005<br />
• Forsvarets legitimitet s. 4–5<br />
• Kameratstøtte s. 6–8<br />
• Veteran – og hva så s. 10–11<br />
• Veteranene sliter s. 13<br />
• Historien om UNIFIL s. 24–25
Fra Presidenten<br />
Ved inngangen til et nytt år!<br />
Jeg ønsker dere alle et riktig godt nyttår og håper<br />
dere er klar til å ta fatt på de utfordringene<br />
som vi diskuterte på Bæreia i løpet av lederkonferansen<br />
4. desember. Personlig var jeg meget<br />
godt fornøyd med det engasjement som ble vist<br />
samt at vi allerede er i gang med å forberede viktige saker for<br />
landsmøtet (LM) <strong>2006</strong>.<br />
«Visjon og strategiplaner» blir viktige agendapunkter. Mitt håp<br />
er at neste landsmøte vil gå inn i historien som et visjons- og<br />
strategi-landsmøte, slik at vi kan ha vår visjon og våre strategiplaner<br />
klare innen utgangen av <strong>2006</strong>. Men for å lykkes trenger<br />
vi et betydelig engasjement fra alle lokalforeninger. Like før jul<br />
annonserte Forsvarssjefen (FSJ) at han ville etablere en sentral<br />
veteranadministrasjon (VA). Dette for å bedre evnen til å følge<br />
opp veteraner fra internasjonale operasjoner som ikke har faste<br />
ansettelsesforhold og/eller ikke til daglig tjenestegjør i Forsvaret.<br />
FSJ ser for seg denne etablert innen 1. februar <strong>2006</strong>, og han<br />
ser også for seg å innlede en dialog med frivillige veteranorganisasjoner<br />
med sikte på å systematisere lokal veteranoppfølgning<br />
og kontakt Se forøvrig side 31–33.<br />
Etter min mening er dette et gjennombrudd for en av våre<br />
viktigste saker som vi har arbeidet med over år. Personlig skrev<br />
jeg i Aftenposten tidlig på 1990-tallet at det nå var på tide at<br />
Forsvaret fulgte opp veteraner fra internasjonale operasjoner på<br />
en mer helhetlig måte også etter hjemkomst. Riktignok har<br />
dette tatt lang tid, men jeg vil så sterkt jeg kan understreke<br />
betydningen av det FSJ nå har satt i gang og håper på et tett og<br />
nært samarbeid både med FSJ og hans Generalinspektører i<br />
dette viktige arbeidet som nå vil bli satt i gang til<br />
VETERANENES beste.<br />
Takk skal du ha Forsvarssjef.<br />
siden sist<br />
Martin 75 år 22. nov.<br />
FNVLFs tidligere president, generalløytnant<br />
Martin Vadset har lang og omfattende tjeneste,<br />
også internasjonalt.<br />
Det er ikke til å tro, men for den<br />
som ikke tidligere har fått det med<br />
seg, – forbundets grand old man,<br />
æresmedlen, tidligere president og<br />
alle FN-soldaters venn, forfatteren<br />
og debattanten, generalløytnant<br />
Martin Vadset fylte 75 år den 22.<br />
november 2005 og ble behørig hyllet<br />
både av venner privat og av det<br />
offentlige.<br />
Han har gjennom årene representert Forsvaret<br />
og Norge i internasjonal sammenheng<br />
på en meget fortjentstfull måte. Ut<br />
fra generalens rulleblad kan man lese at<br />
han offisielt har tegnet seg for til sammen<br />
53 måneders internasjonal tjeneste,<br />
bl.a. i UNIFIL fra 1978–79 som Deputy<br />
Chief of Staff og Deputy Force Commander,<br />
og som sjef for UNTSO fra<br />
1987 til 1990. Han kom til UNIFIL fra<br />
FDI 4/IR 4 Jegerkorpset, og de av oss<br />
som fulgte han fra Onsrud til Libanon<br />
den gang for snart 28 år siden fikk også<br />
Forts. side 20<br />
Odd Helge Olsen<br />
Forsidebildet: Geværmann Thorsen DANOR BN I<br />
UNEF «Første nordmann i Port Said».<br />
2 1-<strong>2006</strong><br />
<strong>Sjekkposten</strong>
KOMMENTAREN<br />
Redaktør og informasjonssjef<br />
Lars Reiermark<br />
– Basis for forbundets meninger<br />
Enhver organisasjon som vil noe, må<br />
også ha minst ett forum som kan gi uttrykk<br />
for det man ønsker og det man<br />
gjør. Ofte vil dette være en avis eller et<br />
blad, kanskje også en radio og/eller<br />
fjernsynsstasjon som både kan og vil si<br />
og mene noe om hvordan det går og<br />
hvilke korreksjoner som til enhver tid er<br />
nødvendige for at man skal nå de mål<br />
man har satt seg.<br />
Så også for FNVLF, selv om vi foreløpig<br />
ikke har planer om verken radioeller<br />
fjernsynsstasjon. Dette utgaven av<br />
bladet du nå holder i hånden er den<br />
første i det nye året, og den første av til<br />
sammen seks utgaver; en utgave hver<br />
annen måned. – Etter en ekspansiv periode<br />
over de siste fem år hvor antall<br />
bladutgivelser har økt til faste utgaver<br />
hver annen måned eller 6–7 utgivelser i<br />
året, er tiden kommet til å revurdere<br />
både form og fasong. Styret har kommet<br />
til at bladet fortsatt må utkomme som<br />
før, men det blir heller ikke i år et<br />
månedsblad. Ikke minst har dette å gjøre<br />
med økonomi, men mange mener også<br />
at en endring vinklet opp mot større<br />
bruk av nettet gir en større grad av nærhet<br />
med muligheter for en bedre kommunikasjon,<br />
noe som også vil gi medlemmene<br />
seg imellom større muligheter<br />
til å være tilgjengelige og derved vil<br />
flere oppgaver bli lettere å løse ved å<br />
benytte en mer moderne kommunikasjonsform.<br />
Her har medlemmene nå etter<br />
oppgradering av våre hjemmesider<br />
den unike mulighet som jo nettopp<br />
internett representerer, også for to-veis<br />
kommunikasjon.<br />
For FNVLF har denne publikasjon hittil<br />
vært det forum som både medlemmene<br />
og andre fritt kunne bruke for å gi uttrykk<br />
for sine meninger, men som den<br />
våkne leser vil ha merket seg så har forbundet<br />
i løpet av det siste år også utviklet<br />
sine nettsider som ledd i en mer moderne<br />
og fremfor alt hurtigere informasjonsstrategi.<br />
Dette konsept vil vi forfølge<br />
og videreutvikle i det år som ligger<br />
foran oss. Bladet vil som før vise vår<br />
virksomhet i relasjon til norsk ute<strong>nr</strong>iksog<br />
sikkerhetspolitikk. Det skal fortsatt<br />
være høyt under taket, og bladet vil fortsatt<br />
være åpent for innspill fra medlemmene<br />
og andre uten at det verken øves<br />
sensur eller påtrykk for at bladet skal<br />
fremstå som et meningshetsblad. Det<br />
skal fortsatt være et debattforum, kall<br />
det gjerne medlemmenes blad eller aller<br />
helst lesernes blad. Det skal peke på hva<br />
som gjøres og ikke gjøres, herunder hva<br />
vi er fornøyd med og mindre fornøyde<br />
med. Det betyr at bladet også fortsatt vil<br />
være et korrektiv for myndighetene,<br />
men da må bidragsyterne, les medlemmene<br />
være konkrete og konstruktive.<br />
Nettsidene vil i større grad fange de<br />
nære ting og kontaktene med medlemmene.<br />
Slik kan vi være både mer aktuelle<br />
og mer målrettet. Det vil i sin tur gi<br />
kortere tid mellom beslutninger og<br />
handlinger. Hvorfor synes det nødvendig<br />
for meg som redaktør å påpeke dette<br />
helt åpenbare i en kommentar ved årets<br />
begynnelse Jo, fordi en forutsetning for<br />
at hensikten skal oppnås er at det også<br />
finnes et engasjement hos våre medlemmer<br />
utover det å være passive mottakere<br />
av informasjon som gis. Når det er sagt,<br />
så er det mange som er fornøyd med det<br />
og venter heller ikke mer. De vil bli informert,<br />
men velger selv ikke å bidra.<br />
Noen, og etterhvert ganske mange, har<br />
imidlertid en sak de brenner for. Slike<br />
saker bør og skal, i et forbund som vårt,<br />
kunne komme frem på hurtigste og beste<br />
måte, slik at sakene kan diskuteres og<br />
debatteres før anbefalinger gis og beslutninger<br />
fattes.<br />
Var det noen som spurte om jeg som<br />
redaktør hadde et nyttårsønske Ja, det<br />
har jeg, – du har nettopp lest det! Lykke<br />
til – og godt nyttår.<br />
Lars Reiermark<br />
FN-Veteranenes<br />
Landsforbund<br />
Nr. 1-<strong>2006</strong><br />
ISSN: 1503-3309<br />
President:<br />
Odd Helge Olsen<br />
Alkeveien 3, 4623 Kristiansand S<br />
Mob. 40 83 45 01<br />
Tlf. 38 08 74 89/99 09 19 24<br />
Arb.: 23 09 36 10<br />
oholsen@losmail.no<br />
Generalsekretær:<br />
Jon Aabakken<br />
Rognerudveien 2 B, 0681 Oslo<br />
Mob. 48 20 53 89<br />
Tlf. priv.: 22 26 86 29<br />
Tlf. arb.: 23 09 35 48<br />
E-mail:<br />
joaabakk@online.no (priv)<br />
e-jaabakken@mil.no (arb)<br />
Ansvarlig redaktør/Informasjonssjef:<br />
Lars Reiermark<br />
Tlf. 23 09 35 54<br />
Mob. 92 21 51 84<br />
E-mail: e-lreiermark@mil.no<br />
Ekspedisjon<br />
Jan Steen<br />
E-mail: e-jsteen@mil.no<br />
Tlf. 23 09 38 40<br />
Leder kameratstøtte:<br />
Knut Østbøll<br />
Tlf. 91 17 63 51<br />
E-mail: e-kostboll@mil.no<br />
Forbundssekretær:<br />
Berit Magnussen<br />
tlf. 23 09 35 49/47 32 76 20<br />
e-bemagnussen@mil.no<br />
Ansvarlig utgiver:<br />
FN-Veteranenes Landsforbund<br />
Bygn. 22 Akershus Oslo-Mil/Akershus<br />
0015, Oslo<br />
Tlf. 23 09 38 40, faks 23 09 37 77<br />
Trykk:<br />
Aktietrykkeriet a.s, Fetsund<br />
<strong>Sjekkposten</strong> er et upolitisk sivilt/militært<br />
fagblad for alt norsk personell i internasjonal<br />
tjeneste for FN, NATO, EU og/-<br />
eller i internasjonale, humanitære<br />
organisasjoner.<br />
Opplag: 9.000<br />
Se forbundets hjemmesider:<br />
www.fnvlf.no<br />
Web-master:<br />
Fred Gallefoss<br />
Weblishtech Ltd<br />
Tlf. 46 66 50 40<br />
E-post: weblishtech@weblishtech.no<br />
Husk å melde adresseforandring til FNVLF<br />
– telefon 23 09 38 40 eller faks 23 09 37 77.<br />
E-post: e-bemagnussen@mil.no<br />
<strong>Sjekkposten</strong><br />
1-<strong>2006</strong> 3
Forsvarets legi<br />
Major Nils Terje Lunde har klare meninger<br />
om Forsvarets legitimitet.<br />
I etterkrigstiden har Forsvaret<br />
hatt en sterk og grunnfestet<br />
legitimitet i samfunnet. Et sentralt<br />
element i denne legitimitet<br />
var en nasjon konsensus<br />
rundt slagordet: Aldri mer 9.<br />
april. Norge måtte aldri mer<br />
komme i den situasjon hvis vi<br />
verken var samfunnsmessig,<br />
politisk eller militært forberedt<br />
på angrep og okkupasjon fra<br />
en fremmed makt.<br />
Dette dannet utgangspunktet<br />
for en bred folkelig forankring<br />
og oppslutning om Forsvaret<br />
etter krigen. Helt frem til i dag<br />
har et stort flertall av befolkningen<br />
sett behovet for et militært<br />
forsvar. Denne enigheten<br />
har vi også hatt et politisk<br />
nivå, til tross for tidvis skarp<br />
sikekrhetspolitisk debatt.<br />
Forsvarets legitimitet er likevel ikke et<br />
selvsagt eller konstant faktum. Det hviler<br />
tvert om på bestemte forutsetninger.<br />
Hvis disse forutsetningene endres, vil<br />
også Forsvarets legitimitet kunne svekkes.<br />
I store deler av etterkrigstiden var<br />
den sikkerhetspolitiske situasjonen preget<br />
av konflikten mellom øst og vest,<br />
hvor Norge hadde sin plass på vestlig<br />
side. Vårt forsvar hadde også klare og<br />
definerte oppgaver knyttet til nasjonal<br />
suverenitet og territorialforsvar og hadde<br />
avdelinger spredt utover det meste av<br />
landet. Forsvaret var en viktig og stabil<br />
arbeidsplass i lokalsamfunnet og den allmenne<br />
verneplikten bidro til nær kontakt<br />
med det sivile samfunn.<br />
I perioden etter den kalde krigen, dvs<br />
fra ca 1990, ble flere av disse faktorene<br />
endret på en helt grunnleggende måte.<br />
For det første gikk vi fra et territorielt invasjonsforsvar<br />
til et fleksibelt innsatsforsvar,<br />
med nedtoning av trusselen om militært<br />
angrep på vårt territorium.<br />
For det andre ble en stadig mindre<br />
andel av de vernepliktige kalt inn til<br />
førstegangstjeneste, og mange militære<br />
avdelinger ble lagt ned.<br />
For det tredje ble Forsvarets omdømme<br />
i befolkningen og hos politikerne<br />
svekket som følge av flere kritikkverdige<br />
forhold de siste årene.<br />
Konsekvensene er en svekking av de<br />
nære bånd mellom Forsvaret og det sivile<br />
samfunnet. Det avstedkommer følgende<br />
spørsmål; – Hvordan er det mulig<br />
å forankre militærmaktens legitimitet<br />
innenfor de nye rammebetingeiser.<br />
Legitimitetsspørsmål som aktuell<br />
problemstilling<br />
Vi har merket et fornyet fokus på disse<br />
spørsmålene de siste årene, både nasjonalt<br />
og internasjonalt. Forsvaret skal nå<br />
brukes til fredsoperasjoner. Det påstås at<br />
vi er en slags korsfarere som kjemper for<br />
ideer, og vi møter etiske utfordringer<br />
som ikke lar seg løse på en enkel måte.<br />
I Stortingsprop. Nr 42 (2003-2004)<br />
heter det: I moderniseringen av Forsvaret<br />
skjelnes det mellom tre dimensjoner ved<br />
legitimitetsprinsippet; Politisk, folkerettslig<br />
og moralsk legitimitet. Proposisjonen<br />
konsentrerer seg særlig om den<br />
folkerettslige delen, men stiller spørsmål<br />
om denne kan oppveies av de to andre<br />
hvis den er svak eller uavklart. Forsvarets<br />
fellsoperative doktrine sier at Forsvaret<br />
er et legitimt sikkerhetspolitisk<br />
virkemiddel, men folkerett og verdisyn<br />
setter klare grenser for hvilke midler og<br />
metoder som kan benyttes.<br />
Nasjonalstaten som ramme om<br />
legitim militærmakt<br />
Bare nasjonalstatene har rett på myndighetsutøvelse<br />
innenfor sitt territorium. En<br />
grunnleggende forutsetning for dette er<br />
at statsmyndigheten har full kontroll<br />
over organisert voldsutøvelse (maktutøvelse),<br />
dvs voldsmonopol. Militærmakten<br />
skal beskytte og fremme statens<br />
suverenitet og interesser. For et land som<br />
Norge vil denne makten ha en klar defensiv<br />
karakter, for større stater kan den<br />
være offensiv.<br />
Men, militærmaktens legitimitet kan<br />
Artikkelen er et sammendrag<br />
av forfatterens foredrag ved<br />
utdelingen av Asle Engers pris<br />
for militæretikk for 2005, og<br />
bringes med velvillig tillatelse<br />
fra Fokus, organ for K B S,<br />
Kristent Befals Samfunn.<br />
AV MAJOR NILS TERJE LUNDE<br />
U S Marines settes inn mot såkalte opprører i Fallujah november 2004. Grunnleggende forutsetning:<br />
«Bare nasjonalstatene har rett til myndighetsutøvelse innenfor sitt territorium.»<br />
Foto: Oleg Popov/Reuters<br />
4 1-<strong>2006</strong><br />
<strong>Sjekkposten</strong>
timitet<br />
ikke utelukkende defineres som en logisk<br />
følge av nasjonalstaten. Det er i dag<br />
strenge begrensninger på legitim bruk av<br />
militærmakt internasjonalt. Iht FN-pakten<br />
er det bare Sikkerhetsrådet som har<br />
myndighet til å autorisere bruk av slik<br />
makt, og det er ikke opp til de enkelte<br />
land å avgjøre dette.<br />
I vår tid er stadig flere væpnede konflikter<br />
interne oppgjør innenfor en nasjonalstat.<br />
Det kan være ulike former for<br />
borgerkrig, væpnet opprør eller frigjøringskrig.<br />
Vi ser at statlig militærmakt<br />
ikke er enerådende, og vi registrerer at<br />
det er nye former for maktanvendelse<br />
som tar over, styrt av krefter som ikke er<br />
nasjonale og offentlige. Faren for bruk<br />
av vold blir betydelig mye større og mulighetene<br />
for kontroll, forutsigbarhet og<br />
begrensning av konflikter reduseres,<br />
Derfor er det viktig at den militære legitimitet<br />
hviler på en folkerettslig legitimitet.<br />
Det er lagt noen grunnleggende<br />
prinsipper og satt en minstestandard som<br />
skal gi menneskene en grunnleggende<br />
beskyttelse og forhindre utlevering til<br />
den rene vilkårlighet.<br />
Krigens triade<br />
Militarmaktens legitimitet i en nasjonalstat<br />
dreier seg om relasjoner mellom tre<br />
hovedfaktorer; Myndighetene, de militære<br />
styrker og befolkningen. Det er bare<br />
når disse tre faktorene virker sammen at<br />
militærmakten har samfunnsmessig legitimitet.<br />
Legimitet i befolkningen<br />
I en demokratisk rettsstat er myndighetenes<br />
dvs den politiske suverenitet avledet<br />
av folkesuvereniteten. Militærmakten<br />
er ikke bare statens, men samfunnets og<br />
folkets ytterste maktmiddel. Militærmakten<br />
er mer enn en statsbedrift; – den er<br />
en samfunnsinstitusjon som må ha legitimitet<br />
i befolkningen. Hvis dette ikke<br />
skjer, får vi som resultat maktmisbruk.<br />
Vi har opplevd flere tilfeller av dette i<br />
vårt land, for eksempel tidligere tiders<br />
bruk av Forsvaret mot «nasjonalistisk»<br />
uro i unionstiden, og senere mot såkalte<br />
«indre fiender», dvs frykt for sosialistisk<br />
opprør. I denne tiden (senest i mellomkrigstiden)<br />
mente mange at Forsvaret var<br />
et klasseinstrument, dvs et redskap for<br />
borgerskapet.<br />
Men motstanden mot Forsvaret i<br />
mellomkrigstiden kom også fra borgerlige<br />
og liberale kretser, basert på bred,<br />
oppslutning om pasifismen etter første<br />
verdenskrig, Vi fikk altså en svekkelse<br />
Britiske soldater og sivile irakere ved en kontroll post utenfor Bagdad 24.03.03. Grunnleggende<br />
prisipp: «Den som ikke bærer våpen, kan passere».<br />
Foto: Reuters.<br />
av legitimiteten basert på en blanding av<br />
sosialistisk antimilitarisme og liberal pasifisme.<br />
Dette endret seg fundamentalt<br />
under den annen verdenskrig Krigserfaringene<br />
ble en viktig faktor i gje<strong>nr</strong>eisningen<br />
av Forsvaret. Forsvaret basert på<br />
verneplikten, ble en sentralt nasjonal<br />
samfunnsinstitusjon, et uttrykk for «folkets<br />
vernevilje». Forsvaret skulle bestå<br />
av alminnelige borgere, ikke profesjonelle<br />
soldater.<br />
Dette har frem til de seneste årene<br />
vært et sentralt prinsipp, men er nå i ferd<br />
med å endre seg. Forsvaret er i ferd med<br />
å bli et sikkerhetspolitisk instrument som<br />
kan anvendes over hele verden. Den tradisjonelle<br />
legitimiteten i befolkningen er<br />
blitt svekket. Forsvaret er ikke lenger et<br />
folkeforsvar, og vekten legges på de to<br />
første elementene i krigens triade, myndighetenes<br />
vilje og evne til å være et<br />
slikt instrument. Faren for at befolkningen<br />
distanserer seg fra Forsvaret er således<br />
i høy grad til stede.<br />
Legitimitet i de militære styrker<br />
All bruk av militær makt må ha en begrunnelse,<br />
ikke bare for folket men for<br />
dem som deltar,og som setter liv og lemmer<br />
på spill. Militæret krever noe annet<br />
av sitt personell enn det staten gjør av<br />
sine borgere. Staten må ha full kontroll<br />
over Forsvarets ressurser. Når Riksrevisjonen<br />
ikke kunne godkjenne Forsvarets<br />
regnskap for 2003, er dette en sak som<br />
berører Forsvarets legitimitet,<br />
Det er likevel et annet krav som er<br />
viktigere, nemlig at staten må ha kontroll<br />
med de maktmidler som Forsvaret rår<br />
over. For flere land som ikke regnes som<br />
spesielt demokratiske rettsstater er dette<br />
spørsmålet mer påtrengende enn hos oss<br />
i dag. Det dreier seg også om myndighetenes<br />
forhold til militærmaktens utøvere.<br />
Samfunnet forventer også at Forsvaret<br />
har den nødvendige militærfaglige ekspertise,<br />
på alle nivåer. Det militære<br />
myndigheter skal gi råd til de politiske<br />
myndigheter basert på analyser og sikkerhetspolitiske<br />
og militærfaglige vurderingen.<br />
De skal dessuten sørge for faglig<br />
forsvarlig implementering eller iverksettelse<br />
og utøvelse. Dette betyr også at offiserer<br />
og vanlige soldater har rett og<br />
plikt til å delta i samfunnsdebatten, også<br />
i spørsmål om forsvar og sikkerhetspolitikk.<br />
Moralsk legitimitet<br />
Både Stortingsprop 42 og den fellesoperative<br />
doktrine omtaler det moralske aspektet<br />
og tar eksplisitt utgangspunkt i<br />
rettferdig krig tradisjonen. Bruk av militærmakt<br />
er bare etisk akseptabelt hvis fig<br />
kriterier er fylt;<br />
– Krigen. må ha en rett grunn<br />
– Krigen må være autorisert av rett myndighet<br />
– Krigen må ha en rett intensjon<br />
– Krigen skal være proporsjonalt med<br />
krigens årsak Krigen må være siste utvei<br />
– Krigen må føres med distinksjon, dvs<br />
sivile skal skånes<br />
– Krigen skal føres med proporsjonale<br />
midler.<br />
Disse kriterier er utformet i en tid med<br />
helt andre former for krig enn de vi i dag<br />
står overfor.<br />
Den totale krig og terrorbalanse basert<br />
på atomvåpen stilte spørsmi ved disse<br />
kriterier. I dag opplever vi at rettferdigkrig<br />
prinsippet får ny aktualitet for tilrettelegging<br />
av den moralske legitimitet.<br />
<strong>Sjekkposten</strong><br />
1-<strong>2006</strong> 5
KAMERATSTØTTE<br />
med vekt på økt kompetanse<br />
og faglig medisinsk støtte<br />
Har du problemer, eller ønsker du bare noen<br />
å snakke med, så ring oss døgnet rundt på<br />
kameratstøttetelefonen 800 48 500 som er<br />
landsdekkende, sier Knut Østbøll, FNVLs<br />
leder av vår landsomfattende kameratstøtteordning.<br />
FN-Veteranenes Landsforbund<br />
organiserte kameratstette har en<br />
kort og spennende historie som<br />
kanskje ikke mange utenfor veterankretser<br />
kjenner, men kort fortalt<br />
har forbundet systematisk<br />
bygget opp et nettverk av lokalforeninger<br />
rundt omkring i landet.<br />
Innenfor hver eneste en av disse<br />
foreningene har det vært et mål at<br />
man skulle etablere en kameratstøttegruppe.<br />
I dag har forbundet<br />
45 lokalavdelinger og mer enn 30<br />
kameratstøttegrupper spredt over<br />
hele landet.<br />
AV KNUT ØSTBØLL<br />
FNVLF startet i 1996 med kursing av<br />
personell som skulle arbeide i en kameratstøttegruppe.<br />
Første kurset ble arrangert på<br />
Lutvann Leir utenfor Oslo 16.–17. oktober<br />
1996, og det andre på Sydspissen i Tromsø<br />
7.–8. februar 1997. I starten var det bare to<br />
kurs, mens man i dag har en kursrekke på<br />
3 kurs.<br />
Kameratstøtte i lokalforeningen<br />
Blant alle oppgavene en har i lokalforeningen<br />
er solidaritet og ivaretakelse av medlemmer<br />
en av de alle viktigste. Det er unaturlig blant<br />
kamerater å skille mellom problemer som har<br />
oppstått som følge av tjeneste og utfordringer<br />
som har dukket opp av andre grunner. Alle<br />
medlemmer er utsatt i deler av livet får utfordringer<br />
i større eller mindre grad, og har erfaring<br />
med mestring og mestringsteknikker<br />
som kan deles med andre. Grunntonen er og<br />
skal være den samme i alle kameratstøttegrupper;<br />
– «Denne gang er det deg og neste<br />
gang er det kanskje jeg selv som trenger<br />
støtte». Når det gjelder selve gjennomføringen,<br />
så er det viktig med en ryddig struktur og<br />
god kommunikasjon innenfor organiseringen<br />
av kameratstøttetjenesten. Blant annet bør det<br />
være klare retningslinjer internt når det gjelder<br />
relasjoner til media generelt, og spesielt<br />
når en veteran av en eller annen grunn har<br />
kommet i samfunnets søkelys. Kursing av veteraner<br />
som skal inn i kameratstøtteordningen<br />
er viktig og motiverende. Hvis mulig bør<br />
hvert «kull» holdes samlet gjennom kurssystemet,<br />
slik at man får ekstra utbytte mht<br />
etablering av nettverk for det videre arbeidet.<br />
Rekruttering til kurs lettes ved at temaet<br />
kameratstøtte blir presentert på en hensiktsmessig<br />
måte på vanlige medlemsmøter i<br />
lokalavdelingen, gjerne fremført av en eller<br />
flere som allerede er med i gruppen. Det bør<br />
som første punkt være lagt inn en kvalitetssikring<br />
av kandidater til kurs, slik at det ikke<br />
bare er «fritt frem». Her kan man godt bruke<br />
formuleringen om at «mange er kallet, men<br />
få er utvalgt». Det er greit at man har lyst til å<br />
hjelpe sine kamerater, men det forplikter å bli<br />
fast medlem av kameratstøtteordningen og et<br />
godt råd er at man også sørger for å klarere<br />
sin deltakelse med sin familie nettopp pga de<br />
mange henvendelser man må regne med å få,<br />
og ikke minst, til alle døgnets tider. Man bør<br />
være klar over at et slikt arbeid for noen kan<br />
være et hjelpemiddel for egen mestring. Det<br />
er viktig at familien til de som først skal gå<br />
på kurs og som deretter skal virke som støtte<br />
for andre, er godt informert og er villige til at<br />
veteranen som melder seg til slik tjeneste<br />
også kan bruke den nødvendige tid på arbeidet.<br />
KURS<br />
Målsetting<br />
Seminarene må ha som målsetting å gjøre det<br />
lettere for vanlige veteraner å håndtere de<br />
telefoner (og e-post) som kommer inn, samt å<br />
kunne møte veteraner som er i vanskeligheter.<br />
Dette skal medføre at de som henvender<br />
seg vil oppleve at de får god hjelp og støtte.<br />
Det er svært viktig å finne det riktige balansepunkt<br />
mellom å være en vanlig veteran<br />
som har opplevd mye av det samme, og det å<br />
være profesjonell hjelpet Faren ligger i å<br />
være for dårlig forberedt på hva en kan møte<br />
på den, ene siden, og det å overta hjelpeapparatets<br />
oppgaver på den annen side. Begge deler<br />
kan få alvorlige følger.<br />
Innhold<br />
Som en følge av denne målsettingen må seminarene<br />
legge vekt på tre forhold:<br />
1. Evne til å oppfatte årsaken til henvendelsen,<br />
å oppfatte problemet og alvorsgraden,<br />
samt samtaleteknikk.<br />
2. Evne til å vite når problemet må overlates<br />
til det profesjonelle hjelpeapparatet og å<br />
kunne hjelpe den som kontakter kameratstøtteordningen<br />
til raskt å komme i kontakt<br />
med riktig instans.<br />
3. Kunnskap om egne reaksjoner på kameratstøttearbeidet<br />
hvordan få støtte selv.<br />
(«Hvem hjelper hjelperne»)<br />
Innholdet i seminarene må være interaktivt,<br />
der deltakerne i stor grad bidrar selv. Særlig i<br />
trinn for erfarne deltaker bør deltakernes egne<br />
erfaringer deles. Her bør også kursledelsen<br />
være oppmerksomme på emosjonnelle problemer<br />
som kan ha oppstått hos deltakerne<br />
som resultat av kameratstøttearbeidet og som<br />
kan synliggjøres under seminaret.<br />
Kursene bør bygges opp med tre hovedarbeidsformer:<br />
1. Informasjon og kommunikasjon.<br />
2. Gruppearbeid (hvis antallet er for stort til<br />
at dette kan det gjøres samlet).<br />
3. Sosialt samvær.<br />
6 1-<strong>2006</strong><br />
<strong>Sjekkposten</strong>
Deltakere på kameratstøtte-seminar trinn II «Førstehjelp ved selvmordsfare» 10.–12. juni 2005. Ovenfra og ned: Ø. trinn, instruktørene Trine<br />
Bergersen og Elisabeth Næss samt Per Sjold. Neste trinn: Petter Idar Grønås, Svein Roll, Elsa Grøtting, Knut Forn, Odd Møller. Midterste<br />
trinn; Odd Magne Maridal, Per Martin Oversen, Trond Erik Vollen, Jan Bjarne Engebretsen, Tore Grevle og nederst: Gunnar Jacobsen, Ole-<br />
Per Kvernes, Stein Løvdok, Roger Markussen, Helge Bostad (Adm.ansvarlig)<br />
Foto: Knut Østbøll<br />
Seminarene bør bygges opp med utgangspunkt<br />
i tenkte tilfeller, gjerne som rollespill.<br />
Stadig bør det komme til et punkt: «hva gjør<br />
vi nå» Her kan både diskusjon blant deltakerne<br />
og systematisk informasjon om helsevesenet,<br />
trygdevesenet etc, komme inn etter<br />
prinsippet om å få informasjon når en trenger<br />
den. Det er lettere å huske hva en gjorde i et<br />
spesielt tilfelle, enn å huske detaljer fra et<br />
foredrag når en sitter i en krisetelefon.<br />
Særlig punkt 3 er en viktig del av kurset.<br />
Mye nyttig erfaringsutveksling vil skje i en<br />
sosial sammenheng. Derfor bør det sosiale<br />
samværet på meget forsiktig vis «styres», slik<br />
at det legges til rette for en best mulig erfaringsutveksling.<br />
Slik situasjonen er for veteraner med behov<br />
for hjelp, bør hovedvekten av informasjonen<br />
handle om det sivile hjelpeapparatet,<br />
ikke den militære organisasjonen og det militære<br />
støtteapparat.<br />
Kameratstøttegruppens funksjon<br />
• Være lavterskeltilbud som er lett tilgjengelig<br />
slik at den enkelte våger å ta kontakt.<br />
• Kunne drive oppsøkende virksomhet.<br />
• Fungere som et støttende nettverk for personell<br />
som har tjenestegjort i internasjonale<br />
operasjoner.<br />
• Gi informasjon om sivile- og militære hjelpetilbud.<br />
Kameratstøttegruppen utformer en<br />
oversikt over de hjelpetilbud som finnes i<br />
lokalmiljøet.<br />
• Gi nærmiljøet informasjon om tjeneste og<br />
ettervirkninger.<br />
• Tilby kamerathjelp og ikke psykiatrisk<br />
behandling.<br />
• Stimulere hver enkelt til å mestre sine problemer.<br />
• Arbeide for å innlegge brukerne i FNVLFs<br />
lokalforeninger.<br />
Kameratstøtteseminarene<br />
Hovedtema trinn 1<br />
• Hvordan oppsettende avdeling jobber med<br />
personellet før, under og etter misjonene.<br />
• De vanlige reaksjoner etter hjemkomst.<br />
Øvelser på lytte- og samtaleteknikk.<br />
Hovedtema trinn 2<br />
(førstehjelp ved selvmordsfare)<br />
• Tolking av risikosignaler.<br />
• Vurdere akutt selvmordsfare og det å<br />
gjennomgå en krisesamtale.<br />
Hovedtema trinn 3<br />
• Post-traumatiske stressforstyrrelser (PTSD).<br />
• Emosjonell debriefing.<br />
• Informasjon om samarbeidende organisasjoner.<br />
ARBEID I LOKALFORENING<br />
ETTER KURSING<br />
Etter at en har gjenomgått et kurs må foreningen<br />
få tilbakemelding om hva en har lært<br />
og erfart på kurset. Det bør vurderes om de<br />
større lokalforeningene kan holde egne<br />
kurs/regionale kurs. Det bør stilles krav til<br />
den som gjennomgår kurs. De bør være med i<br />
kameratstøttegruppen over en periode, men<br />
ikke for lenge om gangen, for ikke å bli utbrent.<br />
Det kan være viktig å ha hvileperioder<br />
innimellom.<br />
Medlemmer av kameratstøttegruppen bør<br />
også være med i andre deler av foreningens<br />
aktiviteter både der hvor beslutninger bli tatt<br />
og hvor medlemmer møtes. Kameratstøtte er<br />
et viktig arbeid som krever mye av den enkelte.<br />
Medlemmer av en kameratstøttegruppe<br />
må være til stede både bokstavelig og billedlig<br />
talt. Det er f eks viktig å være med på<br />
medlemsmøter, turer som foreningen arrangerer<br />
osv. Det kan være letter å ta kontakt og<br />
snakke med oss i uformelle sammenhenger.<br />
Dermed er det også viktig at vi drar i gang<br />
aktiviteter eller er med og drar i gang. En må<br />
bare innse at vi ikke kan greie alt på egenhånd.<br />
Det er derfor viktig også å dra med seg<br />
lokale hjelpere i arbeidet, så som for eksempel<br />
lokalforening av Mental helse, politi og<br />
lignende.<br />
<br />
<strong>Sjekkposten</strong><br />
1-<strong>2006</strong> 7
I korte trekk anses disse punktene for viktige<br />
kvaliteter for den som skal drive<br />
kameratstøttearbeid.<br />
1. En bør være rolig og avhalansert<br />
2. Flink til å lytte<br />
3. Tåle press i vanskelige/alvorlige<br />
situasjoner<br />
4. Ha støtte i familien for kameratstøttearbeidet<br />
5. Livserfaring<br />
6. Prøve å være litt objektiv, og ikke la seg<br />
rive med.<br />
7. Klare å skille privat liv og kameratstøttearbeid<br />
8. Tenke selvstendig<br />
9. Sørge for å ha «backup» til debrief for en<br />
selv utenom egen familie<br />
Vår landsdekkende kameratstøttetelefon 800<br />
48 500 som startet 1. januar 2005, forsterker<br />
vår evne til å være kontinuerlig tilgjengelig<br />
med henblikk på den første kontakt i tillegg<br />
til direkte henvendetser til våre enkeltmedlemmer.<br />
Det understrekes at det fortsatt er<br />
viktig at våre medlemmer «fanger opp» kamerater<br />
som sliter på de arenaer man ellers<br />
måtte befinne seg på.<br />
Henvisning<br />
Slike tekniske fremskritt fører imidlertid med<br />
seg behov for noen systemendringer, bl.a. er<br />
det nødvendig etter den første henvendelsen/kontakten<br />
at vedkommende blir tilbudt<br />
å bli «koblet» opp mot en «veteran» i<br />
geografisk nærhet. Vanligvis vil dette være<br />
innenfor egen lokalforening, men av og til<br />
hvis veteranen ønsker det spesielt, med en<br />
annen veteran utenom lokalmiljøet. Veteranen<br />
kan for eksempel være en som har erfaring<br />
fra samme tjenestetype, tjenestested,<br />
tjenestetid/samme misjon samme kontingent<br />
eller lignende. Det er viktig å ta hensyn til<br />
veteranenes egne preferanser innenfor det<br />
som er praktisk mulig. Det er absolutt nødvendig<br />
at taushetplikten overholdes.<br />
Plan<br />
En må tidlig prøve å identifisere hvilken kategori<br />
det aktuelle hovedproblemet hører til i tillegg<br />
til veteranenes bakgrunn for øvrig. Ofte<br />
er det mulig å komme langt ved å foreslå noen<br />
praktiske grep for å starte en prosess. Enkelte<br />
ganger er det tilstrekkelig med støttesamtaler.<br />
Evnen til slik «empowerment» for veteranen<br />
bør vektlegges tungt i kameratstøtteutdanningen<br />
med henblikk på en så god bruk av en så<br />
komplett «verktøykasse» som mulig.<br />
Oppfølging av nettverk<br />
Det vil ofte være nødvendig og viktig å følge<br />
opp pårørende, familie, og venner. Dette kan<br />
være viktig på to plan:<br />
• Mobilisere miljøet rundt veteranen til samarbeid<br />
og støtte<br />
• Ta ansvar for å støtte den nærmeste familien<br />
når det røyner på, for eksempel ved. alvorlige<br />
psykiske lidelser og selvmord.<br />
Arbeidet med familiene over tid har tidligere<br />
tradisjonelt hatt liten status og prioritering i<br />
Forsvaret og da er det vår soleklare plikt å ta<br />
ansvar her. Etter de fleste selvmord sitter det<br />
hardt traumatiserte familiemedlemmer og<br />
venner igjen og sliter. En slik oppmerksomhet<br />
og innsats kan bety utrolig mye for de det<br />
gjelder. Dette innebærer også synlig tilstedeværelse<br />
og nærhet ved (her eksempel<br />
sykdom, skader, fengsling og lignende.<br />
En bær være åpen for at også venner og familie/pårørende<br />
kan henvende seg til kameratstøttegruppen,<br />
for eksempel med bekymringsmeldinger.<br />
Lokalforeningene bør også stille opp når<br />
dette er ønsket fra pårørendes side ved begravelser,<br />
bisettelser- og minneseremonier med<br />
flagg, fane og aktuelt personlig utstyr (blå utstyr/grønn<br />
utstyr) og lignende). Kameratstøttegruppen<br />
bør spesielt ta initiativ i tiden etter<br />
begravelser/bisettelser når pårørende etter<br />
hvert blir «glemt» av sin travle samtid. Faste<br />
rutiner bør etableres for å fange opp så<br />
mange som mulig.<br />
Aktivisering i lokalforening<br />
Den vanlige aktiviteten i lokalforeningen kan<br />
være et godt virkemiddel for å støtte opp om<br />
en veteran som har det vanskelig, på en naturlig<br />
måte. De forskjellige undergruppene<br />
kan selv gi vedkommende reelle oppgaver av<br />
forskjellig art for å trekke veteranen med. Det<br />
er spesielt viktig ikke bare å fokusere på det<br />
som er vanskelig i livet!<br />
Alt dette forutsetter et minimum av løpende<br />
aktivitet i foreningen og fortrinnsvis med<br />
konkrete aktiviteter i tillegg til «kaffe og prate»<br />
møtene. Kameratstøttegruppen (og lokalforeningen<br />
) bør ha et bevisst forhold til alkohol<br />
med henblikk på ordnede forhold også for<br />
dem som sliter.<br />
INFORMASJON OM<br />
SAMFUNNETS (REELLE)<br />
HJELPEAPPARAT<br />
Militær- og sivil helsetjeneste<br />
I løpet av de årene Norge har sendt ut<br />
soldater til internasjonal fredstjeneste har det<br />
vært gjennomført betydelige systemendringer<br />
som gjør det nødvendig med en oppdatering<br />
på hvilke tilbud før, under og etter tjenesten<br />
som Forsvaret har i dag og hadde i forbindelse<br />
med tidligere, misjoner. Det bør<br />
ikke bare legges vekt på de store skarpe<br />
situasjonene, men også der hvor mindre<br />
grupper og individuelle soldater møtte utfordringer<br />
mens de fleste kollegaene hadde rolig<br />
tjeneste.<br />
Når det gjelder dagens og fremtidens planlagte<br />
tilbud må det redegjøres for struktur av<br />
tjenestetilbud og praktisk bruk av systemet<br />
med spesiell vektlegging av hvilke tilbud<br />
som har vist seg å fungere til enhver tid i<br />
motsetning til samfunnets virtuell «papir og<br />
prate» tilbud. Praktiske eksempler bør nyttes<br />
i stor grad.<br />
Militære tilbud<br />
– Forsvarets nye militærmedisinske<br />
poliklinikk, Akershus<br />
– Stressmestringsteamene<br />
– Prestetjenesten i Forsvaret<br />
– Våpengrenenes spesielle tilbud, hhv i Hær,<br />
Sjø- og Luftforsvar samt Heimevernet<br />
FØLGENDE SIVILE TILBUD BØR<br />
GJENNOMGÅS, EVENTUELT VED AT<br />
PERSONELL FRA DE ENKELTE<br />
OFFISIELLE KONTORER BIDRAR PÅ<br />
KURSENE<br />
Trygdesystemet<br />
Sosialvesen<br />
Familievernkontor<br />
Alkoholistomsorgen/annen misbrukeromsorg<br />
Andre økonomiske støttetiltak<br />
ANDRE ØKONOMISKE STØTTER<br />
• Krigshospitalkassen av 1679<br />
• Sjøkvesthuskassen av 1659(for 1 prioritets<br />
lån/sjøforsvaret)<br />
• Private legater<br />
• Bank- ekspertise<br />
Bruk av rettssystemet<br />
Helst ved jurist som selv har tjenestegjort i<br />
utenlandstjeneste.<br />
Bruk av sivil prest<br />
– Alle konfesjoner<br />
Imam, Rabbiner, Humanetisk forbund<br />
Andre nyttige støttetelefoner<br />
• Krisetelefor for personell i Forsvaret/Forsvarets<br />
grønne linje<br />
• Krisetelefoner for menn og kvinner<br />
• Mental helse Norge<br />
• Anonyme alkoholikere<br />
• Anonyme narkomane, med flere<br />
FORBUNDETS KOMPETANSE OPP-<br />
BYGGING I FORHOLD TIL KAME-<br />
RATSTØTTEARBEIDET<br />
• Å delta aktivt i relevante nasjonale fora, på<br />
møter og kurs, bl.a. med egne bidrag<br />
• Å engasjere seg i det internasjonale arbeid,<br />
primært på nordisk plan<br />
• Ved å sørge for at temaet blir vektlagt på<br />
egne møter, konferanser, lignende med bruk<br />
av inviterte fagpersoner som foredragsholdere<br />
• Stimulere til utarbeidelse av relevante<br />
artikler<br />
• Bruke egne ressurs personer til å informere<br />
det sivile helseapparat på kurs og møter.<br />
8 1-<strong>2006</strong> <strong>Sjekkposten</strong>
Skjemaene som redder liv<br />
For å spare liv, setter Hæren nå i verk en gigantisk database med uønskede hendelser. Nå trenger de rapport<br />
fra DEG neste gang DU er ute for en nestenulykke.<br />
ANDERS ORSET, SOLDAT NYTT<br />
VIKTIG: – Å<br />
bruke dette systemet<br />
er noe av<br />
det viktigste en<br />
ung soldat gjør,<br />
sier informasjonssjef<br />
Lars<br />
Reiermark i FN-<br />
Veteranenes<br />
Landsforbund.<br />
Arkivfoto: Kristian<br />
Hægeland<br />
I april 2004 avslørte Soldatnytt at 39<br />
personer har omkommet i forbindelse<br />
med militær virksomhet siden 1990. I<br />
1986 tok det tragiske snøskredet i Vassdalen<br />
16 soldatliv. Hvor mange som har<br />
pådratt seg psykiske senskader og andre<br />
lidelser gjennom årene, er uvisst.<br />
Færre ulykker, løse erstatningssaker<br />
og statistikk over farlige ting vi gjør<br />
ubevisst, er viktige stikkord for Forsvaret<br />
om dagen. Nå skal blant andre Hæren<br />
innføre en omfattende database, der<br />
det blant annet skal gå an å se hvilke<br />
unødvendige sjanser vi tar.<br />
Hæren før Sjøforsvaret<br />
I Hæren kommer systemet med all sannsynlighet<br />
til høsten.<br />
– Målet er at systemet skal være klart<br />
til bruk i midten av september, sier Sikkerhetsinspektøren<br />
i Hæren, Dag Søberg.<br />
Da skal alle soldater i Hæren etter<br />
planen ha et rapporteringsskjema i lomma.<br />
Etter det Soldatnytt kjenner til, kan<br />
skjemaene leveres anonymt eller med<br />
navn. Skjemaene skal leveres til tillitsmann,<br />
befal eller andre med FISBasistilgang,<br />
som deretter legger rapporten<br />
inn i databasen.<br />
Sikkerhetssjef i Kystvakten, Johan<br />
Løberg, sier meningen var å innføre et<br />
tilsvarende system i Sjøforsvaret i vår,<br />
men at det har blitt utsatt på ubestemt<br />
tid.<br />
– Vi venter på godkjenning fra Nasjonal<br />
Sikkerhetsmyndighet for å rulle ut<br />
vårt system, sier han.<br />
Nå får soldatene dokumentasjon på hva de har vært på. For eksempel kan en soldat ha blitt<br />
beskutt uten å ha blitt truffet. Han kan ha blitt redd og slitt med det psykiske i etterkant, men<br />
uten å kunne dokumentere at det skyldes en hendelse i tjenesten. Frem til nå har krigsdagboken,<br />
militært rulleblad og helsekort vært eneste dokumentasjon på hva soldatene har vært<br />
med på. Men der er bare faktiske hendelser s.s. ulykker/skader registrert, og ingen nestenulykker<br />
som kan føre til psykiske senskader.<br />
Foto: Forsvaret/Kosovo<br />
Unngå ulykker<br />
At systemet er utsatt på ubestemt tid i<br />
Sjøforsvaret, hindrer ikke Hæren. Nå<br />
oppfordrer sikkerhetsinspektøren soldatene<br />
om å bruke systemet.<br />
– Det er viktig at soldatene rapporterer,<br />
fordi det gir avdelingssjefene en indikasjon<br />
på om mannskapene føler seg<br />
trygge, eller om det er andre ting som<br />
opptar dem, sier han. Han synes det er<br />
vanskelig å si hvor mange ulykker som<br />
kunne vært unngått hvis systemet hadde<br />
vært på plass tidligere.<br />
Sikkerhetsinspektør Søberg presiserer<br />
at alle i Forsvaret kan lese rapportene i<br />
databasen.<br />
– Vi må skrive på en nøytral måte<br />
som ikke henger ut enkeltindivider, sier<br />
han.<br />
– Soldatene har en egeninteresse av å<br />
rapportere, fordi de kan delta aktivt for å<br />
unngå at ulykker skjer. For eksempel viser<br />
statistikk at de fleste trafikkulykkene<br />
skyldes rygging med enten MB 240 eller<br />
BV 206 i leir. Det er et eksempel på<br />
hvordan vi kan utnytte statistikk og rapporter,<br />
sier han.<br />
Løser saker<br />
Mange av medlemmene i FN-Veteranenes<br />
Landsforbund (FNVLF) har pådratt<br />
seg psykiske lidelser etter utenlandstjeneste,<br />
men har hatt problemer<br />
med å dokumentere det. Informasjonssjef<br />
i FNVLF, Lars Reiermark, priser det<br />
nye systemet velkommen.<br />
– Dette er et lenge følt savn og bare<br />
positivt. Å bruke dette systemet er noe av<br />
det viktigste en ung soldat gjør. Hadde<br />
dette systemet vært på plass tidligere, ville<br />
mange saker antakelig vært løst for folk<br />
som i dag sliter med psyken, sier han.<br />
<strong>Sjekkposten</strong><br />
1-<strong>2006</strong> 9
Veteran – og hva så<br />
Femti år siden Suez-krisen<br />
Eduard Thorsen har bestandig vært soldat. Som ung mann for 50 år siden var han<br />
første norske soldat i Port Said i 1956. Senere ble det mange år og flere stjerner i<br />
Heimevernet. I godt voksen alder er han leder av FNLFs lokalavdeling Ringerike og<br />
omland FN/NATO veteranforening, en av forbundets driftigste med hele 223 registrerte<br />
medlemmer og nærmest ubegrenset adgang til spaltene i Ringerikes Blad, noe han<br />
også vet å utnytte.<br />
EDUARD THORSEN I SAMTALE MED LARS REIERMARK<br />
«Det gjelder å stå på, og jeg gjør jo ikke<br />
det aleine, – jeg har mange gode medarbeidere»<br />
, sier Thorsen, før han raskt legger til<br />
«I år er det 50 år siden Suez-krisen førte<br />
oss til eksotiske Egypt og videre til den<br />
gang mystiske Gaza. Jeg er sikker på at<br />
mange med meg fortsatt husker både menneskene<br />
og lukta. Noen ganger syns jeg det<br />
sitter i nesa fortsatt! Når jeg forteller om<br />
den gang, så pleier jeg å si til dem som er<br />
mye yngre og som har vært verden rundt,<br />
noen opp til flere ganger. Husk, – da vi dro<br />
til Gaza, så var København det vanligste<br />
utenlandske reisemål for nordmenn flest.<br />
Noen riktig avanserte feriefugler hadde<br />
riktignok vært på Canariøyene, og noen av<br />
gutta hjemme hadde vært til sjøs, og det<br />
var til og med noen som hadde tjenestegjort<br />
Tysklandsbrigaden, men Gaza, – det<br />
var eventyret det!<br />
Du syns det den gang var spesielt, syns du<br />
det i deg også <br />
Ja visst gjør jeg det. Det er jo bl.a. derfor<br />
jeg driver med dette jeg gjør. Det tror jeg<br />
de aller, aller fleste i foreningen, er enig<br />
med meg om. Mange nordmenn har<br />
gjennom årene gjort tjeneste for fredens<br />
sak, og ære være dem for det, men fortsatt<br />
syns jeg det er litt spesielt å ha vært blant<br />
dem første! Selv var jeg i DANOR BN I i<br />
Gaza 1956-57. Den tiden glemmer jeg aldri<br />
selv om det er et halvt århundre siden.<br />
Akkurat det tror jeg er minner som jeg<br />
deler med mange.<br />
Opplevelsene den gang har ikke mistet noe<br />
av glansen<br />
Nei, personlig syns jeg det er tvert imot.<br />
Det er noe vi tenker tilbake på med stolthet,<br />
det vet jeg fra samtaler med mange av<br />
dem jeg var sammen med. En del av oss<br />
har dessverre gått bort, slik er livet, men de<br />
av oss som fortsatt er oppegående vil gjerne<br />
være med å markere 50 års jubileet. Slik<br />
jeg ser det, er det fortsatt de «gamle gutta»<br />
som hovedsakelig drar lasset med å drive<br />
forbundets lokalforeninger landet over, og<br />
det er for en stor del gamlingene som også<br />
er aktive i arbeidet med å stable nye lokalavdelinger<br />
på beina.<br />
Lokalforeningen her på Ringerike har hatt<br />
en formidabel fremgang, hva tror du det<br />
skyldes<br />
Det er nok flere faktorer. Det ene er at<br />
selve veteranbegrepet begynner å feste seg,<br />
– det begynner bli status å være veteran,<br />
skikkelig veteran som vi pleier å si det her<br />
på Ringerike, men det skulle også bare<br />
mangle. Så vidt jeg forstår er det nå mer<br />
enn 115.000 kvinner og menn som<br />
gjennom, årene har deltatt i internasjonale<br />
operasjoner. Jeg skulle gjerne like å vite<br />
hvor mange det egentlig er som kommer<br />
herfra og fra distriktene rundt omkring. Du<br />
må huske, dette var i mange år et stort militært<br />
nedslagsfelt med flere militærforlegninger<br />
som nå alle er nedlagt, slikt setter<br />
spor!<br />
Men, når det gjelder medlemsøkingen,<br />
så er det nok riktig å si at fremgangen<br />
startet med Forsvarsjefens medalje for<br />
Internasjonale operasjoner. Det var da det<br />
kom fart i foreningsarbeidet, og det var da<br />
vi fikk den store medlemstilgangen at vi<br />
også fikk fart på foreningens aktivitetsplan.<br />
Så her på Ringerike går det bra<br />
Ja, jo , nei, ikke bestandig. Det et vel hos<br />
oss som mange andre steder i landet, det<br />
går i bølger. Noen ganger spør jeg meg<br />
selv hva som er galt med oss. Jeg forstår at<br />
vi ikke kan holde samme høye aktivitetsnivået<br />
hele tiden, men det skuffer meg at det<br />
i perioder bare har vært 10-12 % av medlemmene<br />
som har deltatt på våre møter.<br />
Jeg forstår at vi konkurrerer om folks tid,<br />
men når vi sender ut aktivitetsplanen opptil<br />
en halvt år i forveien, så forventer jeg faktisk<br />
at flere deltar.<br />
Er det noen spesielle arrangement du<br />
tenker på<br />
Ja vi har hatt mange sponsede turer hvor<br />
medlemmene har hatt anledning til å ta<br />
med seg familien. Det har alle vært vellykkede<br />
turer, men vi kunne noen ganger<br />
med fordel vært flere.<br />
Det samme gjelder møtevirksomheten.<br />
Kanskje venter jeg for mye, men i hvert<br />
til på årsmøtene er det i hvert fall viktig<br />
at folk møter. Altfor mange har det som<br />
best kan beskrives som «møtekollisjoner»,<br />
og da blir det snakk om prioriteringer.<br />
En må bare håpe at folk prioriterer<br />
riktig.<br />
Hva mener du er det viktigste dere driver<br />
med bortsett fra at gamle gutter kommer<br />
sammen for å mimre og minnes<br />
Det er kameratstøttearbeidet. Slik jeg<br />
ser det, så er det ingenting som er så viktig<br />
som det å ta vare på hverandre i dagliglivet.<br />
Vi pleier å si det slik. «Veteraner<br />
hjelper veteraner» Men, husk at de aller,<br />
aller fleste av oss har det helt fint med den<br />
tjenesten vi har hatt, men det vil bestandig<br />
være noen som sliter. Selv om det ikke er<br />
mer enn 3-5%, så må vi huske på at de<br />
aller fleste av dem som trenger hjelp også<br />
har familier. Da er det ikke lenger snakk<br />
om en bare en person, og da gjelder det å<br />
hjelpe slik at også familiene føler at de får<br />
hjelp, samtidig som vi også må passe på å<br />
få med alle på en slik måte at ingen føler at<br />
de faller utenfor. Vi har hatt noen tragedier<br />
blant våre, og hver gang har vi spurt oss<br />
selv om det hele kunne ha vært unngått<br />
hvis forholdene hadde vært annerledes.<br />
Når det er sagt, så må vi også huske på, at<br />
det ikke bestandig er vi som legger lista. Vi<br />
som driver dette arbeidet er også avhengige<br />
av det apparatet vi har rundt oss. Da<br />
snakker jeg også om hvor vi kan henvende<br />
oss, hvor vi kan få hjelp, hvor familiene<br />
kan få hjelp, hvor vi vet de er stengt, og<br />
hvor vi kan håpe å få en innsmett slik at de<br />
av våre som trenger hjelp også virkelig får<br />
det. Kameratstøtte er ikke annet enn veteraner<br />
som støtter og hjelper veteraner, og<br />
all erfaring viser at dette er et positivt tiltak<br />
med stor effekt både når det gjelder fore-<br />
10 1-<strong>2006</strong><br />
<strong>Sjekkposten</strong>
yggende arbeid og den faktisk hjelp vi<br />
kan gi i spesielle situasjoner.<br />
Du har tidligere i en annen sammenheng<br />
sagt at du gleder deg til 50 års jubileet for<br />
UNEF nå i år, hva med forventningene<br />
Ja, jeg gleder meg, og jeg har forventninger.<br />
Når vi skal markere eller feire 50 års jubileet,<br />
ja da jenter og gutter, må vi kunne<br />
få gi uttrykk for våre følelser og ikke minst<br />
vår glede over at vi har fått representere<br />
Norge, Konge og Fedreland i fredens tjeneste.<br />
Våre danske venner slår til med militærparade,<br />
mottakelse for alle gamle gutter fra<br />
UNEF med spesiell stas på personellet fra<br />
I. kontingent, dessuten planlegger man<br />
preging av en egen minnemedalje. Hva<br />
mener du at vi her hjemme i Norge hør<br />
gjøre<br />
Minst det samme, og så vidt jeg forstår<br />
er det nedsatt et utvalg med visepresident<br />
Arve Nilsen som leder og jeg håper at<br />
også det «offisielle Norge» trår til,<br />
også med penger, slik at de gamle gutta<br />
ikke blir skuffet ! Dette har vi venta på i<br />
5O år!<br />
Hvis jeg spør deg direkte, hvilken betydning<br />
bør vi legge i dette 50 års jubileet<br />
Å, la meg tenke meg om et øyeblikk.<br />
Jo, dette er etter min mening et jubileum til<br />
minne om en begivenhet av aller største<br />
betydning. Kall det gjerne innledningen til<br />
norsk deltakelse i internasjonale operasjoner.<br />
Bortsett fra Tysklandsbrigadene, var<br />
det i 1956 første gang man stilte en så<br />
stor norsk militær styrke til deltakelse i<br />
internasjonal tjeneste for FN. Vi hadde<br />
riktignok på begynnelsen, av 1950-tallet<br />
deltatt med et feltsykehus i Korea i FNkommandoen<br />
direkte underlagt US 8th<br />
Army. Feltsykehuset hadde vel også en<br />
egen væpnet vakttropp, men dette var noe<br />
annet. I Korea var det krig, Vi i UNFF var<br />
de første fredssoldater i større målestokk.<br />
Og dette har jeg tenkt mye på i årenes løp,<br />
– det var slik jeg har forstått det, – første<br />
gang Norge stilte egne væpnede kampstyrker<br />
i en avdeling av noen størrelse tilhørende<br />
en multinasjonal styrke, nemlig<br />
DANOR Bataljonen.<br />
En opplevelse for livet<br />
Ja så absolutt. Det kan jeg godt si i dag, det<br />
var en opplevelse for alle oss som var<br />
med! Ved siden av vår bataljon, stilte også<br />
svenskene og finnene med sine folk, slik at<br />
det var også første gang at alle fire nordiske<br />
land stilte militære mannskaper i en og<br />
samme internasjonale operasjon. Det var et<br />
samhold så du vil ikke tro det, også rent<br />
sportslig. Men, vi konkurrerte, det kan jeg<br />
si deg. Vi avviklet landskamper i nær sagt<br />
alt som var, fra friidrett og skyting til<br />
håndball og fotball. Det var mange som<br />
hadde klump i halsen hver gang vi så de<br />
fire nordiske flaggene sammen i Midt-Østen.<br />
Nei, dette må vi feire, som sagt, jeg<br />
gleder meg!<br />
DEN GANG DA: Høsten 1956,<br />
– Menig Thorsen midt i antikkens Egypt.<br />
<strong>Sjekkposten</strong><br />
1-<strong>2006</strong> 11
Balkan:<br />
Kfor (Kosovo Force)<br />
UNMIK (United Nations Interim<br />
Administration Mission in<br />
Kosovo) i Pristina<br />
Bosnia:<br />
Nato HQ<br />
EUFOR (EUs militære operasjon i<br />
Bosnia)<br />
MNTFNW<br />
EU LO Team<br />
Totalt: 32<br />
Midtøsten:<br />
UNTSO (United Nations Truce<br />
Supervision Organization):<br />
12 observatører<br />
Etiopia/Eritrea:<br />
UNMEE (United Nations Mission<br />
in Ethiopia and Eritrea):<br />
5 observatører<br />
Irak:<br />
MNF Irak<br />
NTM - I<br />
MNF Irak (Multi National Force Iraq),<br />
7 stabsoffiserer<br />
NTM – 1 (NATO Training Mission<br />
- Iraq), 6 stabsoffiserer<br />
Totalt: 13<br />
Afghanistan:<br />
NCC (Nasjonal kontingentsjef)<br />
ISAF<br />
(International Security Assistance Force)<br />
SO<br />
BG 3 HQ (Battle Group<br />
3-hovedkvarter)<br />
NOR SQN (norsk skvadron)<br />
B&H KAIA (Brann- og havaritjeneste<br />
på Kabul internasjonale flyplass)<br />
PRT (Provincial Reconstruction Team)<br />
Totalt: 388<br />
Sinai<br />
MFO (Multinational Force and<br />
Observers): 3<br />
Sudan<br />
Totalt 21.<br />
5 observatører<br />
9 sanitet<br />
7 stabsoffiserer<br />
TOTALT: 491<br />
Norsk deltakelse i<br />
fredsstøtteoperasjoner<br />
siste halvår 2005<br />
Afghanistan:<br />
Afghanistan er fortsatt Norges militære<br />
hovedsatsingsområde ute. Den nasjonale<br />
kontingentstaben i landet består av 28<br />
personer og er Fellesoperativt hovedkvarters<br />
forlengede arm i Afghanistan.<br />
ISAF:<br />
De norske bidragene til den Nato-ledete<br />
ISAF-styrken består i dag av omlag 350<br />
personer. Disse holder først og fremst til<br />
i Kabul, og omfatter blant annet ledelse<br />
av en bataljonsstridsgruppe med et<br />
norsk infanterikompani og en norsk<br />
stabs- og stridstrenseskadron. Et etteretningselement/lettet<br />
ISTAR-bidrag jobber<br />
for sjefen for Battlegroup 3. Norge<br />
deltar i tillegg med stabspersonell i hovedkvarterene<br />
til ISAF, i den multinasjonale<br />
brigaden og med et brann- og<br />
havarilag på Kabul internasjonale flyplass.<br />
Norge har i dag om lag 30 personer i<br />
et stabiliseringsteam i Meymaneh, nordvest<br />
i Afghanistan. Fra 1. september<br />
overtar Norge ledelsen av dette teamet,<br />
og øker da bidraget med rundt 20 personer.<br />
Det utvidede bidraget skal etter planen<br />
også ha en bistandsrådgiver og en<br />
politirådgiver.<br />
Operation Enduring Freedom:<br />
Spesialstyrker deltar fra juli/ august<br />
2005 for en periode på inntil seks måneder.<br />
Balkan:<br />
Fra sommeren 2005 bidrar Norge med et<br />
etteretnings- og analyseelement og et<br />
mindre antall stabsoffiserer i Nato-hovedkvarterene<br />
i Kosovo og Makedonia.<br />
Norge bidrar også med et mindre antall<br />
stabsoffiserer og et liaisonlag til EUoperasjonen<br />
EUFOR-Althea, og stabsoffiserer<br />
til Nato-hovedkvarteret i Bosnia.<br />
Irak:<br />
Norge viderefører deltakelsen i den<br />
internasjonale stabiliseringsstyrken med<br />
inntil ti stabsoffiserer. Det norske personellet<br />
inngår i det britiske og det polske<br />
divisjonshovedkvarteret.I tillegg bidrar<br />
Norge med inntil ti personer til Natos<br />
treningsmisjon i Irak, som skal bidra til<br />
opplæring av høyere irakiske offiserer.<br />
Sudan:<br />
Norge støtter den FN-ledede styrken i<br />
Sudan (UNMIS) med inntil 30 militært<br />
personell, inkludert observatører, stabspersonell<br />
og sanitet. I tillegg har Norge<br />
sagt ja til å deployere norsk personell til<br />
Natos kommandostruktur i forbindelse<br />
med alliansens støtte til den Afrikanske<br />
Unions fredsoppdrag i Darfur. <br />
Etiopia/Eritrea:<br />
Nåværende bidrag på fem offiserer i<br />
United Nations Mission in Ethiopia and<br />
Eritrea (UNMEE) videreføres.<br />
Midt-Østen:<br />
Det nåværende bidraget på 10-12 offiserer<br />
i FNs Truce Supervision Organization<br />
(UNTSO) videreføres. Det gjør også<br />
det norske bidraget på tre offiserer i<br />
Multinational Force and Observers<br />
(MFO) i Sinai.<br />
Middelhavet/Operasjon<br />
Active Endeavour:<br />
Norge deltar med et maritimt patruljefly<br />
for en periode på tre måneder. I tillegg<br />
vil inntil fire MTB’er (maritime patruljefartøy)<br />
stå på beredskap for Nato for<br />
patruljering i området rundt Gibraltar.<br />
Nato Response Force (NRF):<br />
NRF er Natos hurtigutrykningsstyrke<br />
med styrkeelementer på høy beredskap.<br />
Høsten 2005 har Norge meldt inn seks<br />
F-16 jagerfly, et eksplosivrydderteam, et<br />
minerydderfartøy, et RORO-fartøy, samt<br />
et stabselement for sjømilitært samarbeid<br />
og rettledning av sivil skipsfart<br />
som ledd i bekjempelsen av terrorisme<br />
til sjøs.<br />
Kilde: Forsvarsnett<br />
12 1-<strong>2006</strong><br />
<strong>Sjekkposten</strong>
Veteranene sliter<br />
Ola var en gang i Gaza. Så kom<br />
han hjem, og ble glemt av samfunnet.<br />
– Det kan være vanskelig å få<br />
hjelp når smellen kommer, sier<br />
informasjonssjef Lars Reiermark i<br />
FN-veteranenes Landsforbund.<br />
LIV MAREN MÆHRE VOLD<br />
LIV.MAREN@MEDIENETT.NO<br />
90 000 norske menn og kvinner har tjenestegjort<br />
i internasjonale operasjoner i<br />
utlandet. De sendes ut med høye forhåpninger,<br />
jubel og store ord. Returen til<br />
gamlelandet trenger derimot ikke bli<br />
like ærefylt. For rundt fem prosent av<br />
dem har resultatet vært store psykiske,<br />
fysiske og sosiale problemer, og for<br />
mange av dem ender det med selvmord.<br />
Det finnes hjelp for dem, men mange<br />
vet ikke om det. En av FN-veteranenes<br />
oppgaver er å fortelle det norske folk og<br />
norske politikere at de har en forpliktelse<br />
overfor dem de sender ut.<br />
– Vi gjør det staten egentlig burde ha<br />
gjort. Norge har ikke vært flinke nok til<br />
å sette pris på dem som har tjent i utlandet.<br />
Veteranene trenger å oppleve at de<br />
blir verdsatt. Man kommer tilbake fra<br />
operasjoner i utlandet, og skal plutselig<br />
inn i et vanlig samfunn igjen. Kanskje<br />
har de ikke jobb, familien er splittet og<br />
det har skjedd ting hjemme i mellomtiden<br />
som de kanskje ikke var forberedt<br />
på, sier Reiermark.<br />
FN-veteranenes landsforbund<br />
(FNVLF) ønsker å gjøre overgangen til<br />
det vanlige liv litt mykere. For mange<br />
kommer ikke smellen med en gang de<br />
lander på norsk jord. Det kan ta år.<br />
FNVLF er der, med ei hand å holde i,<br />
økonomisk støtte, kanskje noen å prate<br />
med som har opplevd det samme. Med<br />
44 lokalforeninger og 7500 medlemmer<br />
skulle det alltids være noen å kontakte,<br />
problemet er at familier og soldater ikke<br />
vet hvilke muligheter som finnes. Alle<br />
medlemmene er kvinner og menn som<br />
har vært med på internasjonale operasjoner<br />
gjennom FN og NATO.<br />
– Vi tar oss av dem som kommer<br />
hjem, men også mens de er ute. Familiene<br />
sitter hjemme, og kan også trenge<br />
hjelp, sier Reiermark.<br />
FN-veteranene ønsker nå en egen veteranlov.<br />
Lignende lover finnes i bl.a. USA<br />
og Storbritannia, som har godt utarbeidede<br />
systemer for å ta seg av sine veteraner.<br />
– De skal ha rett til arbeid, utdanning<br />
og hjelp i helse- og sosialsystemene.<br />
Mange dro kanskje ut rett etter videregående,<br />
tok førstegangstjenesten og fikk<br />
en avtale for et år eller to i en internasjonal<br />
styrke. Så kom de hjem, uten videre<br />
utdanning og uten en jobb å gå til. Ofte<br />
er det vanskelig i ettertid å dokumentere<br />
alt man har opplevd, sier Reiermark.<br />
Det er femti år siden Norge sendte<br />
sine første soldater til Gazastripen. I år<br />
skal disse feires stort, i regi av FNVLF.<br />
Veteraner får vise at de er en av<br />
mange som har noe til felles. De kan<br />
hjelpe hverandre, utveksle erfaringer og<br />
gi støtte.<br />
– Det er viktig å ta vare på det menneskelige<br />
elementet i en internasjonal<br />
operasjon.<br />
Vi er mange, og vi kan og vil hjelpe<br />
hverandre. Først og fremst må Norge<br />
vise at veteranene er verdsatt. Det burde<br />
jo gi en viss status å være veteran, man<br />
har tjent fedrelandet og verden, men slik<br />
er det ikke nå. Man kan få noen medaljer,<br />
men så er man glemt, sier Reiermark.<br />
Han vil ha myndighetene på banen,<br />
et system som tar seg av veteranene<br />
og muligheter for dem til å få en jobb, få<br />
en utdanning, få hjelp med fysiske og<br />
psykiske problemer. Mange av dem<br />
trenger rett og slett hjelp til å returnere<br />
til et normalt liv.<br />
<strong>Sjekkposten</strong><br />
1-<strong>2006</strong> 13
Kroatia (1992-1995) UNPROFOR, Antall: 4401<br />
Bosnia-Herzegovina (1995-1996) IFOR, Antall: 1777<br />
Kroatia (1995-1996) UNPF, Antall: 162<br />
Makedonia (1995-1999) UNPREDEP, Antall: 808<br />
Kroatia (1996-1998) UNTAES, Antall:16<br />
Bosnia-Herzegovina (1996-1994) UNMIBH, Antall: 4<br />
Bosnia-Herzegovina (1997-2000) OSCE, Antall: 5<br />
Kosovo (1998-1999) OSCE, Antall: 5<br />
Kroatia/Prevlaka (1996-1998) UNMOP, Antall: 9<br />
Makedonia (2003) Allied Harmony, EU, Antall: 5<br />
Bosnia-Herzegovina (1996- ) SFOR, Antall: 3650<br />
Kosovo (1999- ) UNMIK, Antall: 11 (1*)<br />
Kosovo (1999- ) KFOR/NHQS, Antall: ca. 7000 (85/1*)<br />
Guatemala (1997)<br />
MINUGUA<br />
Antall: 3<br />
El Salvador (1992)<br />
ONUSAL<br />
Antall: 1<br />
Guatemala City<br />
San Salvador<br />
Tyskland (1947-1953)<br />
Tysklandsbrigaden<br />
Antall: ca. 50 000<br />
Albania (1999)<br />
AFOR<br />
Antall: 10<br />
Allied Force (1999)<br />
Antall: 250<br />
Middelhavet (2004- )<br />
Operation Active Endavour<br />
(23*)<br />
Adriaterhavet (1993-1995)<br />
Operation Sharp Guard<br />
Antall: ca. 400<br />
Sierra Leone (1998-1999)<br />
UNOMSIL<br />
Antall: Ukjent<br />
Sierra Leone (1999-2000)<br />
UNAMSIL<br />
Antall: 7<br />
Kongo (2000-2003)<br />
MONUC<br />
Antall: 10<br />
Hellas (1947)<br />
UNSCOB<br />
Antall: 1<br />
Sinai (1982- )<br />
MFO<br />
Antall: 85 (3*)<br />
Freetown<br />
Kongo (1960-1964)<br />
ONUC<br />
Antall: 1173<br />
Libanon (1978-1999)<br />
UNIFIL<br />
Antall: 34 166<br />
Midtøsten (1956- )<br />
UNTSO<br />
Antall: 605 (12*) Libanon (1958)<br />
UNOGIL<br />
Antall: 54<br />
Hamburg<br />
Kinshasa<br />
Napoli<br />
Athen<br />
Beirut<br />
Teheran<br />
Kabul<br />
Naqoura<br />
Rawalpihdi<br />
Bagdad<br />
Gaza<br />
El Gorah Jerusalem Umm-Qasr<br />
Lahore<br />
Sharm-el Sheik<br />
Golf-krigen (1991-1992)<br />
Operation Desert Storm<br />
Antall: 350<br />
Luanda<br />
Asmera<br />
Addis Abeba<br />
Mogadishu<br />
Sudan (2002- )<br />
JMC/VMT<br />
Antall: (3/1*)<br />
Windhoek<br />
Irak (2003-)<br />
Antall: 9<br />
Nuba<br />
Riyhad<br />
San'a<br />
Somalia (1991-1995)<br />
UNOSOM I, II<br />
Antall: 260<br />
Irak (2003-)<br />
IZ SFOR/NTIM<br />
Antall: 150 (8/4*)<br />
Iran and Iraq (1988-1991)<br />
UNIIMOG<br />
Antall: 35<br />
Bisjkek<br />
Gaza (1956-1957)<br />
UNEF 1<br />
Antall: 10 989<br />
Etiopia og Eritrea (2000- )<br />
UNMEE<br />
Antall: 15 (5*)<br />
Srinagar<br />
Amritsar<br />
Irak og Kuwait (1991-1994)<br />
UNIKOM<br />
Antall: 169<br />
Afghanistan (2001-)<br />
NCC/ISAF/Enduring Freedom<br />
Antall: ca. 340 (354*)<br />
India and Pakistan (1949-1994)<br />
UNMOGIP<br />
Antall: 140<br />
India og Pakistan (1965-1966)<br />
UNIPOM<br />
Antall: 2<br />
Yemen (1963-1964)<br />
UNYOM<br />
Antall: 7<br />
Kirgisistan (2002-2003)<br />
Enduring Freedom<br />
Antall: 210<br />
Øst-Timor (1999)<br />
INTERFET<br />
Antall: 6<br />
Dili<br />
Seoul<br />
Korea (1951-1954)<br />
NORMASH<br />
Antall: 623<br />
Øst-Timor (1999-2002)<br />
UNTAET<br />
Antall: 18<br />
Tidligere operasjoner<br />
Nåværende operasjoner<br />
* Antallet personer i dag<br />
Angola (1988-1997)<br />
UNAVEM I, II, III<br />
Antall: 69<br />
Angola (1997-1999)<br />
MONUA<br />
Antall: 24<br />
Internasjonale militæroperasjoner<br />
Kilde: FST P&I, Fist-H, FNVLF, FOHK, Fokiv, www.un.org<br />
Grafikk: Forsvarsforum<br />
16 1-<strong>2006</strong><br />
<strong>Sjekkposten</strong><br />
<strong>Sjekkposten</strong> 1-<strong>2006</strong> 17
Nå skal dere høre damer, dette skal bli godt!<br />
Her er det mer enn tre slag!<br />
Libanesisk aften og ku<br />
Mimremøte i Rana<br />
Når man har tilstrekkelig<br />
mengder arak, libanesisk rødvin,<br />
taboli, falaffel, humus, kylling med<br />
ris og pinjenøtter samt salat, oliven<br />
og papirka: Alt samne a<strong>nr</strong>ettet<br />
av en importert libanenser, hva får<br />
man da Jo, da får man en riktig<br />
libanesisk aften<br />
TEKST OG FOTO: OLAV TOFTE LARSSEN<br />
En del kjent grøntfor hører med.<br />
Det fikk ca. 50 medlemmer med ledsagere<br />
fra Rana og omegn FN-veteranforening erfare<br />
sist fredag den 11.10. 2005<br />
Bakgrunnen for hele arrangementet var<br />
egentlig at Lois Assis, som mange vil huske<br />
fra Ebel El-Saqi, var privat invitert til<br />
Norge. Assissis «vokste opp«» med Norbatt<br />
og han snakker flytende norsk. I voksen<br />
alder hadde ansvar for vasketjenesten i<br />
bl.a. KpA. Nå arbeider han i det kommunale<br />
el.verket i Hasbaya. Han er gift og har<br />
mange barn<br />
Det var en opplevelse for mange av oss<br />
å treff ham igjen. Opplevelsen var kanskje<br />
ikke mindre den andre veien med Ranas<br />
første snøfall, bruk av snøfreser, kjøring<br />
med snøscooter og ufrivillige fall på glatt<br />
underlag.<br />
Måltidet, dvs. hele festen, ble uforglemmelig.<br />
Det gjaldt å disponere kvelden. Rett<br />
på rett ble båret inn. Det ville ingen ende<br />
ta. Og det var jo slik det var når libaneserne<br />
slo til for fullt med fest aften. Men så<br />
hadde også forberedelsene pågått hele lørdagen<br />
under hr. Assisis diktatoriske ledelse<br />
kombinert med et kurs i libanesisk matlaging.<br />
Rent rørende var Lois Assisis takketale<br />
med muntre minner fra Norbatttiden. Også<br />
noen triste minner. Han omtalte oss konsekvent<br />
som «ola-gutter» og så vidt jeg husker<br />
var vel det den vanlige betegnelsen på<br />
norske soldater under FN-flagg fra litt tidligere<br />
tider.<br />
Egentlig hadde vi 2 libanesiske gjester.<br />
Den andre var en tannlege som nylig hadde<br />
flyttet til Rana. Det er vel unødvendig å<br />
si at han fant seg usedvanelig godt til rette<br />
i disse omgivelsene.<br />
Jeg vil bare avrunde med å si at for oss<br />
gjelder det nå ikke å gjenta denne sukess<br />
for ofte.<br />
18 1-<strong>2006</strong> <strong>Sjekkposten</strong>
Kokkelaget overvåkes av Louis Assis.<br />
Norsk/libanesisk forbrødring.<br />
linarisk drømmereise<br />
Hedersgjesten og<br />
primus motor<br />
Louis Assis takker<br />
for maten på norsk.<br />
I midten formannnen<br />
med frue. Helt<br />
til venstre «vår<br />
lokale libaneser»,<br />
– Kamal.<br />
<strong>Sjekkposten</strong>
Martin 75 år....<br />
Forts fra side 2<br />
anledning til å oppleve han under ild<br />
under det første angrepet på Naqoura våren<br />
1978.<br />
Men det er ikke alt, Martin er internasjonal<br />
og med sin internasjonale erfaring<br />
ledet han på vegne av FNs Generalsekretær<br />
i 1988 en delegasjon til Irak og<br />
Iran. Hensikten var å gjennomdrøfte og<br />
om mulig utvirke enighet på det praktiske<br />
plan for en avslutning på krigen<br />
mellom de to land samt berede grunnen<br />
for en FN-styrke i området.<br />
Delegasjonens arbeid resulterte i den<br />
formelle og endelige våpenhvile 20. august<br />
1988. Rappporten dannet senere<br />
grunnlaget for FN-styrken UNIIMOG fra<br />
august 1988 til februar 1991. Etter avsluttet<br />
oppdrag fulgte ny anmodning og ny<br />
beordring, denne gangen til Det Fjerne<br />
Østen. I 1989 ble han beordret av FNs<br />
Generalsekretær til å lede en større delegasjon<br />
ti Cambodia. FN ønsket å bistå de<br />
såkalte Paris-konferanser om forholdene i<br />
landet. Delegasjonens oppdrag var å drøfte<br />
vietnamesisk tilbaketrekning fra landet<br />
og skaffe seg et bilde av landets instrastruktur<br />
for et eventuelt senere engasjement.<br />
Delegasjonen om fattende rapport<br />
dannet senere grunnlaget for innsetning<br />
av FN-styrken UNAMIC/UNTAC.<br />
United Nations Transitional Authority<br />
i Cambodia (UNTAC) omfattet på det<br />
meste mer enn 22.000 personell med et<br />
budsjett på 3 milliarder dollars, og var<br />
ment å skulle administrere landet i forkant<br />
av de frie valg man planla for 1993.<br />
Faktisk var UNTAC til da den mest prestisjefylte<br />
FN-operasjon verdensorganisasjonen<br />
noensinne hadde iverksatt,<br />
samtidig som den var den dyreste. Den<br />
var ment å skulle tjene som modell for<br />
tilsvarende fremtidige operasjoner, faktisk<br />
som et «blue-print» på hvordan et<br />
land skulle administreres. Mandatet var<br />
å overvåke, rapportere og bekrefte den<br />
planlagte tilbaketrekningen av de vietnamesiske<br />
styrker, og landets overgang tilbake<br />
til et normalt samfunn med tilbakeleveringen<br />
av makten fra det vietnamesiske<br />
opprettede PRK-regimet. I tillegg<br />
skulle UNTA være ansvarlig for å repatriere<br />
320.000 cambodianske flyktninger<br />
fra forskjellige leire i Thailand og registrere<br />
hele befolkningen som del av forberedelsene<br />
til de kommende valg. Det<br />
viktigste var likevel å implentere den<br />
multi-laterale plan for avvæpning av de<br />
forskjellige parter i konflikten, et punkt<br />
som var grunnsteinen i de avsluttende<br />
fredsforhandlinger.<br />
Det vil føre for langt å nevne alle<br />
Martins militære dekorasjoner og æresbevisninger,<br />
men han bærer bl.a. Forsvarssjefens<br />
medalje for internasjonale<br />
operasjoner med laurbærgren og har i<br />
felt og ellers vist at han i alt og ett er en<br />
av oss.<br />
Lars Reiermark<br />
For første gang i FNs historie stilte også Kina<br />
soldater til operasjonen i Cambodia, som her en<br />
kinesisk vaktpost foran inngangen i basen i Kompong<br />
Thom iført kamuflasjeuniform, nasjonalmerke<br />
og blå FN-hjelm. Foto. Ken Guest/Flashpoint.<br />
Hollandske FN-tropper (Dutch Marines) som del av UNTAC i samtale med representanter for Khmer Rouge et sted i fjellene i Cambodia.<br />
Foto: Ken Guest/Flashpoint.<br />
20 <strong>Sjekkposten</strong> 1-<strong>2006</strong>
NYTT FRA SEKRETARIATET<br />
Perioden 20. oktober – 20. desember 2005<br />
Generalsekretær Jon Aabakken tiltrådte<br />
som kjent 20. november. Han<br />
vil i de neste utgaver av bladet kommentere<br />
nytt fra sekretariatet.<br />
Vel møtt til et<br />
aktivt og godt<br />
samarbeidsår<br />
Veteraner! Den 20. oktober<br />
startet jeg som generalsekretær<br />
i Forbundet. Jeg skal lede<br />
og koordinere arbeidet i<br />
sekretariatet.<br />
Forbundet er de 45 lokale foreningene.<br />
Det er der storparten<br />
av aktivitetene foregår og<br />
mange ideer dukker opp. For<br />
meg er det derfor svært viktig<br />
å ha god kontakt/samarbeid<br />
med de lokale lederne. Det er<br />
av svært stor betydning å ha<br />
et aktivt og kompetent styre<br />
lokalt, derfor vil vi arbeide<br />
for å oppgradere vår organisasjon<br />
i året som kommer.<br />
For å «ha et sted å være» –<br />
lokaliteter – vil vi også kartlegge<br />
disse behov. Vi forsøker<br />
å samarbeide med andre<br />
frivillige organisasjoner i<br />
Forsvaret om dette. Jeg har<br />
allerede hatt gleden av å<br />
møte Styret, inkludert vara og<br />
ca. halvparten av de lokale lederne<br />
på Bæreia 3.–5. desember.<br />
Et positivt og lærerikt<br />
møte. Jeg konstaterer at Forbundet<br />
ser framover, har mye<br />
å gjøre i tiden som kommer<br />
og at vi kanskje ligger noe på<br />
«etterskudd» av flere grunner.<br />
Det skal mye til at man føler<br />
å ha «nok penger til drift og<br />
aktiviteter». Men jeg føler at<br />
vi har økt støtte både politisk<br />
fra vårt eget departement og<br />
støtte fra Forsvaret, som har<br />
begynt å tenke mer i våre baner.<br />
Det gjelder nå kun å sørge<br />
for at man ikke lager dobbeltarbeide.<br />
Vi arbeider med å lage en<br />
visjon og rammeverk som vi<br />
alle kan ha felles og arbeide<br />
for å nå. Vi forsøker å forberede<br />
vårt kameratstøttearbeid<br />
på alle områder. Man står i<br />
startgropa for å komme videre<br />
med en «Veteranlov». Vi<br />
ser på hvordan verve og ikke<br />
minst beholde de yngre medlemmene.<br />
Planleggingen av<br />
Gaza jubileet er godt i gang.<br />
Dessverre får vi mindre<br />
penger enn ønsket, men tilpasser<br />
arrangementet etter<br />
det. Ber om at det vises forståelse<br />
for det, både lokalt og<br />
sentralt. Jeg har forstått at vi<br />
kommer til å ha Landsmøtet<br />
hvert 2. år fra <strong>2006</strong>. Tenk på<br />
viktige saker til dette møtet<br />
allerede nå.<br />
Vedtektene er det brukt mye<br />
tid på. Styrets forslag er på<br />
høring hos dere nå. Man<br />
håper å kunne bruke lite tid på<br />
disse på landsmøtet. Jeg håper<br />
på et aktivt og godt «samarbeidsår»<br />
til felles beste.<br />
Ny egen veteranadministrasjon<br />
Forsvaret har med virkning fra 1. februar <strong>2006</strong><br />
opprettet et eget veteranadministrasjonskontor.<br />
Med dette har FNVLF nådd et av sine store mål,<br />
nemlig å få Forsvaret til å ta veteranene på<br />
alvor. Se ellers side 31–33.<br />
Visepresident Arve Nilsen er FNVLFs<br />
hovedansvarlig for Gaza-jubileet i år.<br />
Han vil i de neste utgaver av bladet<br />
gi fortløpende status for feiringen.<br />
Gaza 1956–<strong>2006</strong><br />
Da Norge sa ja til å delta i<br />
FNs fredsbevarende styrke i<br />
Midt-Østen, United Nations<br />
Emergency Force, var det en<br />
begivenhet som mange setter<br />
på linje med avslutningen av<br />
WW II. Beslutningen om å<br />
delta med væpnede styrker i<br />
FNs fredsbevarende arbeid<br />
var ny og banebrytende. Man<br />
hadde riktignok lekt med tanke<br />
mens vi hadde et feltsykehus<br />
(NORMASH) i Korea i<br />
1951–54, men politikerne<br />
hadde nølt. Nå ble det plutselig<br />
alvor. Etter at anmodningen<br />
fra FN ble kjent i Oslo, ble<br />
det nærmest over natten besluttet<br />
at vi skulle delta, og<br />
dagen etter var den første avdelingen<br />
klar. Norske soldater,<br />
sammen med danske, var<br />
blant de første som ankom<br />
Port Said i Egypt, og resten<br />
er, som det heter, historie. Vi<br />
feiret 50 års jubileet 27.–29.<br />
oktober med et større arrangement<br />
i Oslo. Detaljene må<br />
vi få lov å komme tilbake til,<br />
men det sier seg selv at man<br />
ikke makter å lage et sentralt<br />
arrangement for 11.000 mennesker.<br />
Dertil er avstandene<br />
for store, og deltakerne for<br />
mange til at dette rent praktisk<br />
kan la seg gjennomføre.<br />
En foreløpig meget begrenset<br />
økonomi setter også sine<br />
grenser. For at flest mulig av<br />
våre UNEF veteraner likevel<br />
skal få komme med, foreslår<br />
forbundet at man i tillegg til<br />
hovedarrangementet i Oslo<br />
også arrangerer regionale<br />
samlinger rundt en del av<br />
våre lokalavdelinger: Mer om<br />
dette senere. I Oslo er det forbundets<br />
Oslo-avdeling som er<br />
gitt oppdraget som teknisk arrangør.<br />
FNVLF oppfatter det som<br />
viktig at man får med respresenter<br />
fra flest mulige avdelinger<br />
med vekten på kontingent<br />
I i selve DANOR BN,<br />
hvor stabskompaniet fra dag<br />
én var et meget viktig element<br />
sammen med våre to<br />
geværkompanier. I tillegg<br />
kommer stabselementet hos<br />
NORLO i selve Gaza by,<br />
MP-folk, kontorfolk og sjåfører<br />
samt transportpersonell<br />
(Movecon) og ikke å forglemme<br />
Sanitetskompaniet/-<br />
UNEF Hospital i Rafah<br />
lengst sør i Gazastripen. Vi er<br />
også opptatt av å avstemme<br />
eventuell dansk deltakelse<br />
hos oss og om hvorvidt vi<br />
skal delta i Danmark, for så<br />
vidt som DANOR BN var en<br />
dansk-norsk bataljon med<br />
vekslende dansk og norsk<br />
ledelse.<br />
Hvis vi skal delta også i<br />
Danmark, hvor mange skal vi<br />
være og hvem skal i så fall<br />
være med Våre danske venner<br />
ønsker deltakelse av norske<br />
veteraner fra 1. kontingent<br />
1956 i forbindelse med<br />
den danske markeringen 7.<br />
november <strong>2006</strong>. Ønsket er at<br />
vi skal kunne delta med en<br />
tropp (30 mann). Hvis vi skal<br />
delta i Danmark, vil det nok<br />
være naturlig at danskene<br />
også deltar her i Norge. Da<br />
får man spørsmålet om hvem<br />
som skal inviteres, hvor<br />
mange og hvordan, spørsmålet<br />
om kostnadsdekning etc.<br />
Vi har droppet forslaget om å<br />
få til utstedelsen av et norsk<br />
frimerke til minne om jubileet,<br />
men det har vært diskutert<br />
om vi ikke bør kunne få til en<br />
minnemedalje, enten på egenhånd<br />
eller sammen med våre<br />
danske venner.<br />
<strong>Sjekkposten</strong> 1-<strong>2006</strong> 21
Bidrar til afghansk sik<br />
Kystjegerkommandoen deltar nå i<br />
den internasjonale sikkerhetsstyrken<br />
ISAF i Afghanistan.<br />
Målet er å styrke den lovlig valgte<br />
regjeringen slik at afghanerne<br />
selv på sikt kan sørge for fred og<br />
stabilitet i landet uten hjelp fra<br />
utenlandske soldater.<br />
Artikkelen er sakset fra tidsskriftet<br />
Marinen <strong>nr</strong>. 6/05 og gjengis med<br />
velvillig tillatelse fra redaktøren.<br />
Dette er Kystjegerkommandoens første<br />
skarpe utenlandsoppdrag etter at de ble<br />
operative i august i år.<br />
– Hovedfokus for dette teamet er hjelp<br />
til selvhjelp, slik at afghanske myndigheter<br />
skal bygges opp til selv å lede landet.<br />
Dette medfører fokus på oppbygging av<br />
et fungerende politi-korps og en enhetlig<br />
nasjonal hær, samtidig som man jobber<br />
med å få samlet inn de våpen som finnes<br />
blant tidligere krigsherrer, forteller løytnant<br />
Stein som er med i patruljeteamet til<br />
Sjøforsvaret.<br />
Deltar i FN-bidrag<br />
De internasjonale styrkene i Afghanistan<br />
er i dag delt i to, hvor den amerikansk ledede<br />
Enduring Freedom fortsatt kjemper<br />
mot restene av Taliban og Al Qaida.<br />
Norge deltar i Nato-styrken, International<br />
Security Assistance Force (ISAF),<br />
som med mandat fra FN jobber med<br />
oppbyggingen av landet. Det totale norske<br />
bidraget i ISAF er på ca 350 soldater,<br />
hvor hovedtyngden befinner seg i<br />
Kabul. De norske kystjegerne holder til<br />
Maymane nord i Afghanistan. PRT Maymane<br />
er en multinasjonal styrke bestående<br />
av finner, islendinger og nordmenn.<br />
Styrken teller totalt 70 og av dette er ca<br />
50 nordmenn. Disse dekker alle funksjoner,<br />
alt fra ledelseselement, sanitet og<br />
kokker til forsyning og patruljeenheter.<br />
God lokal kontakt<br />
PRTene har som oppdrag å bidra til<br />
gjenoppbygging av landet, og styrken<br />
består av både sivile og militære elementer.<br />
– De militære enhetene er i kontakt<br />
med lokalbefolkningen for å skaffe et<br />
oppdatert bilde av sikkerhetssituasjonen<br />
i landet, og spre informasjon om ISAF<br />
og PRT, mens de sivile rådgiverne tilrettelegger<br />
og koordinerer hjelpeinnsatsen i<br />
området, slik at denne blir fokusert på<br />
de mest trengende områdene, forteller<br />
løytnanten.<br />
22 1-<strong>2006</strong><br />
<strong>Sjekkposten</strong>
Afghanistan<br />
Innbyggertall: 24–28 millioner.<br />
Hovedstad: Kabul<br />
President: Hamid Karzai<br />
Språk: Hovedspråkene er dari<br />
og pashtu. I nord snakkes<br />
også uzbek og<br />
turkmensk<br />
Religion: Islam<br />
Afghanistan er et krigsherjet land i<br />
Sentral Asia, mest kjent for sin motstand<br />
mot den russiske invasjonen i<br />
1979. Etter at Sovjetunionen måtte<br />
trekke seg ut i 1988, ble det gjenværende<br />
kommunistiske styret årsak til<br />
lang og blodig borgerkrig mellom de<br />
ulike grupperingene fra motstandskampen.<br />
Denne borgerkrigen varte<br />
frem til 1996, da Taliban overtok makten<br />
og innførte et strengt religiøst regime.<br />
Dette regimet brakte orden i et kaotisk<br />
land, men bidro også til at landet<br />
ble et fristed for internasjonale religiøse<br />
fanatikere og terrorister, blant dem<br />
Al – Qaida, ledet av Osama Bin Laden.<br />
Etter terroranslaget i New York<br />
11. september 2001 ble Taliban-regimet<br />
styrtet i den Amerikansk ledede<br />
Operasjon Enduring Freedom, hvor<br />
også Norge bidro med jagerfly og<br />
spesialstyrker. I ettertid har Nato etablert<br />
International Security Assistance<br />
Force (ISAF), hvor hovedhensikten er<br />
å bygge opp landet. Det er i denne<br />
styrken Kystjegerne nå er med.<br />
kerhet<br />
Kystjegerkommandoen stiller med<br />
både patruljeenheter og stabsoffiserer i<br />
styrken.<br />
– Hver patrulje har sitt faste operasjonsområde,<br />
slik at de får best mulig<br />
kjennskap til sitt område og de viktige<br />
personene i disse områdene. Patruljene<br />
reiser rundt og snakker med lokalt politi,<br />
distriktsguvernører og tidligere krigsherrer.<br />
Patruljene ferdes langt vekk fra hovedbasen,<br />
og en dårlig afghansk veistandard<br />
gjør at det kan ta tid før unnsetningen<br />
kommer hvis noe skulle skje.<br />
Patruljene må derfor være godt trent for<br />
å kunne operere på egenhånd, og kunne<br />
ta hånd om seg selv i et nødstilfelle,<br />
forteller Stein.<br />
Løytnant forteller at patruljene jevnt<br />
over blir godt mottatt.<br />
– Når patruljene kommer til en landsby<br />
blir vi fort dagens midtpunkt. Folk<br />
flokker seg rundt oss, og de fleste<br />
har mye å fortelle, sier løytnanten.<br />
Det er viktig for patruljene å ha et<br />
godt forhold til de lokale og mye av<br />
kontakten går ut på å fortelle om hvem<br />
styrken er og hva som er jobben.<br />
– På denne måten holdes misforståelser<br />
unna, og vi får gitt et<br />
realistisk bilde av hva vi kan bidra<br />
med.<br />
Trent for det verste<br />
Før oppdraget startet gjennomførte<br />
Kystjegerkommandoen en oppsetningsperiode,<br />
hvor det ble fokusert på<br />
både enkeltmannsdisipliner, som<br />
avansert førstehjelp og skyteferdigheter,<br />
i tillegg til kulturforståelse og<br />
samtaleteknikker.<br />
– Vi har brukt mye tid til å sette oss<br />
inn i de lokale forhold. Mye av treningen<br />
dreier seg om «worst case»-trening,<br />
slik at man er i stand til å møte uventede<br />
situasjoner, både som enkeltmann og<br />
patrulje.<br />
– For oss som er vant til å operere ut<br />
ifra en gummibåt eller en stridsbåt, ble<br />
også bruk av kjøretøy en ny og viktig<br />
del av treningen, sier løytnanten.<br />
– Tross vårt beskjedne antall er<br />
patruljene godt bevæpnet, og vi bærer<br />
våre våpen på en slik måte at de ikke<br />
provoserende, men likevel er godt<br />
synlig. Og når nysgjerrige afghanere<br />
spør om våpen er vi ikke beskjedne når<br />
vi skal fortelle om kapasiteter, slik at<br />
ryktene går og skaper oss et vist mentalt<br />
overtak, forteller han.<br />
I utgangspunktet er det planlagt at<br />
oppdraget til Kystjegerkommandoen<br />
skal vare i to til tre år.<br />
<strong>Sjekkposten</strong><br />
1-<strong>2006</strong> 23
:<br />
:i kamp for fred<br />
UNIFIL i Libanon – Norge i UNIFIL<br />
1978–1998<br />
Oppdatert pr. 2005<br />
Fotografiet som alle UNIFIL-veteraner kjenner igjen. Bildet av FN-soldaten, med blå hjelm og våpenet i rem, som med kikkert ser<br />
ut over mot Haddad-land til venstre og Fatah-land (PLO) til høyre, ble både en blikkfanger og en gjenganger rent fotografisk.<br />
Bildet ble tatt fra taket av sykestua i NORBATT i 1978, og ble bl.a. brukt både av norsk dagspresse og daværende FO som<br />
illustrasjonsfoto i forbindelse med artikler og pressemeldinger fra våre styrker i Libanon.<br />
Foto: FRO/FMS
Boken for alle UNIFIL-veteraner!<br />
NÅ ER DEN HER, boken om Norges største og lengste internasjonale engasjement, Libanon<br />
fra 1978 til 1998 med United Nations Interim Force, UNIFIL<br />
Mer enn 21.000 norske kvinner og menn gjorde tjeneste i Libanon for fredens sak.<br />
Nå kan du sikre deg historien for kun kr. 298,– fritt tilsendt.<br />
WEGGER STRØMMEN (1938)<br />
Wegger Strømmen er tidligere yrkesoffiser i<br />
Hæren, nå pensjonert. Han tjenestegjorde ved<br />
UNIFIL HQ i perioden 1985–88, som SMIO,<br />
ACOS/Ops og ACOS/A&P, og som norsk<br />
kontingentsjef (1986–88). Hovedlærer ved<br />
Forsvarets høgskole (1988–90); norsk forsvarsattaché<br />
til Finland og Baltikum (1990–93).<br />
Som pensjonist var Strømmen, 1993–98,<br />
knyttet til Forsvarets forskningsinstitutt,<br />
Avdeling for systemanalyse, der han arbeidet<br />
med internasjonale operasjoner og<br />
sikkerhetspolitikk for øvrig.<br />
DAG LERAAND (1957)<br />
Dag Leraand er tidligere journalist,<br />
nå kommunikasjonsrådgiver. Han tjenestegjorde<br />
som PIO i Norbatt 1984, deretter som<br />
A/CMPIO ved UNIFIL HQ, 1986–87;<br />
bosatt i Kairo 1985–86, som medarbeider for<br />
Arbeiderbladet. Redaktør i NORAD (1988–<br />
92), rådgiver i Gazette (1990–2002), deretter<br />
i Interinfo; fungerende infosjef i Hærstaben,<br />
2004–05. Bidragsyter bl.a. om Midtøsten i<br />
Store Norske Leksikon; medforfatter bl.a. av<br />
«Jordas fordrevne» (1995), «med FN i fredens<br />
tjeneste» (1995), «Hær i verden» (2004).<br />
: i kamp for fred<br />
UNIFIL i Libanon – Norge i UNIFIL<br />
1978–1998<br />
De kom for å bevare freden – men havnet straks i strid.<br />
De hadde ingen fiender – men ble beskutt fra alle hold.<br />
De skulle verge liv – men måtte også selv tåle flere tap.<br />
Virkeligheten ble ikke som ventet for de norske soldatene i Sør-Libanon. Men de tilpasset seg<br />
raskt situasjonen – i den kanskje vanskeligste FN-operasjon siden Kongo, tidlig på 1960-tallet.<br />
De fant seg imidlertid til rette i en krevende situasjon i en fremmed kultur – i et område med<br />
store motsetninger, i en konflikt tilsynelatende uten løsning.<br />
: i kamp for fred er historien om Norges deltakelse i UNIFIL og om UNIFIL i Libanon – satt inn<br />
i det libanesiske konfliktbildet så vel som den regionale Midtøsten-konflikten. Boka forteller om<br />
innsettingen våren 1978, om operasjonen og dagliglivet gjennom tjue år, fram til avviklingen av<br />
Norges bidrag, høsten 1998. Boka er oppdatert pr. høsten 2005.<br />
: i kamp for fred er historien om innsatsen til 21.326 norske soldater i Libanon gjennom tjue år,<br />
og om den politiske striden omkring Norges deltakelse. Denne historien er for første gang satt<br />
sammen, dokumentert og formidlet gjennom denne boka – på 500 sider og gjennom 180 bilder,<br />
og med et perso<strong>nr</strong>egister som omfatter 875 navn.<br />
Historien om UNIFIL i Libanon er en liten del av Midtøstens historie.<br />
Historien om Norge i UNIFIL er en stor del av norsk militær historie.<br />
Historien om en kamp for fred.<br />
Slik bestiller du:<br />
Navn:...................................................................................................................................................................................................<br />
Adresse:..............................................................................................................................................................................................<br />
Postnummer: .......................................................................Poststed: ................................................................................................<br />
Telefon: ................................................................................Mobil: .....................................................................................................<br />
E-mail: .................................................................................................................................................................................................<br />
Ønskes ytterligere opplysninger om FN-Veteranenes Landsforbund sett kryss: <br />
Signatur:<br />
FN-Veteranenes Landsforbund<br />
Postboks 1635 Vika, 0119 Oslo • Tlf.: 23 09 35 49 • faks: 23 09 37 77 • e-post: e-bemagnussen@mil.no
Kontakt med leserne<br />
Temabilder fra UNEF<br />
Denne utgaves temabilde fra<br />
tjenesten i Gaza «Kirken i<br />
Forsvaret».<br />
Faksimile Øvre Smaaleende Avis<br />
Redaksjonen ønsker seg flere<br />
temabilder fra tjenesten i<br />
Gaza til bruk i jubileumsåret.<br />
For eksempel bilder fra vakt<br />
på «Blue Line», badetjenestene<br />
på Gaza Beach, vannhenting<br />
og fra livet i leirene.<br />
Beste bilde premieres.<br />
Redaksjonen<br />
Fra en kirkeparade i DA-<br />
NON BN III i november<br />
1957. Den norske feltpresten<br />
Jan Hallingskog forretter.<br />
FN-flagget i midten flankert<br />
av det danske og det norske<br />
flagget. Friluftsscenen ble ellers<br />
benyttet både til filmfremvisning<br />
og annen underholdning.<br />
Foto: Arkivfoto/NTB<br />
26 1-<strong>2006</strong><br />
<strong>Sjekkposten</strong>
Hvor og når er dette<br />
Kontakt med leserne<br />
En av våre lesere har bedt om<br />
hjelp til å identifisere dette<br />
fotografiet. Selv mener han ut<br />
fra vogntypen og numeret på<br />
vognen, samt terrenget at det<br />
er fra Libanon. Det vil i så fall<br />
være UNIFIL, og antagelig<br />
Norbatt for 25 år siden. Hvis<br />
det er riktig så skulle årstallet<br />
være 1981. Kan noen av leserne<br />
være behjelpelige med ytterligere<br />
opplysninger.<br />
Redaksjonen<br />
Til høyre: Norske M 113 pansrede<br />
mannskapsvogner i FNs<br />
tjeneste et sted i Midt-Østen.<br />
Det glemmer jeg aldri<br />
Dag Hammarskjöld ledsaget av DANON BN IIIs danske sjef oblt. C.O. Pedersen i blå uniform bak Hammarskjöld ser vi UNEFs sjef, den<br />
kanadiske general E.L.M. Burns.<br />
Foto: Johnny Grøthe, sanitetskaptein/tannlege DANOR BN III-UNEF<br />
<strong>Sjekkposten</strong> brakte i <strong>nr</strong>. 5 for september/oktober et bilde fra Dag Hammarskjölds besøk i DANOR BN III omkring nyttår 1957/58. Jeg<br />
var den gang norsk feltprest i bataljonen og med i arrangementskomiteen for generalsekretærens besøk. Hammarskjöld utstrålte visjon og<br />
styrke og gjorde et sterkt inntrykk på alle. I mannskapsmessa satte han seg ned blant soldatene, og en av gutta spurte om han ville ha en<br />
øl. «Ja takk», svarte generalsekretæren og drakk sin øl av boksen som de andre mens han tok en prat med mannskapene.<br />
Jan Hallingskog<br />
Feltprest/DANOR BN III-UNEF<br />
<strong>Sjekkposten</strong><br />
1-<strong>2006</strong> 27
Kontakt med leserne<br />
Truer FNsoldater<br />
i Kosovo<br />
PRISTINA: En lokal,<br />
kriminell gruppe i Kosovo<br />
setter opp egne<br />
kontrollpunkt i den<br />
FN-styrte provinsen.<br />
Både de internasjonale<br />
soldatene og lokale<br />
myndigheter i<br />
Kosovo blir truet på<br />
livet.<br />
Lokale medier i Kosovo<br />
rapporterer om gruppen<br />
som kaller seg Hæren for<br />
Kosovos uavhengighet.<br />
Gruppen setter opp egne<br />
kontrollpunkt vest i provinsen,<br />
og trurer med å<br />
kidnappe og drepe<br />
NATO-soldater eller andre<br />
som står i veien for<br />
provinsens uavhengighet.<br />
Ifølge Siegfried Jooss,<br />
talsmann for den NATOledede<br />
fredsbevarende<br />
styrken i Kosovo, består<br />
gruppen av en bevæpnet<br />
og maskert gjeng som<br />
stopper biler, forsinker<br />
trafikken og deler ut informasjon<br />
om sin virksomhet.<br />
√Jooss sier at soldatene<br />
gjør det de kan for å hjelpe<br />
det lokale politiet i<br />
Kosovo med å stoppe<br />
gjengen. I regi av NATO<br />
og det lokale politiet er<br />
det blant annet satt opp<br />
flere nye kontrollpunkt i<br />
området der den krinimelle<br />
gruppen er blitt<br />
sett.<br />
Samtidig har FN advart<br />
sine stabsmedlemmer<br />
om ikke å ferdes i<br />
området om nettene.<br />
(ANB-AP)<br />
Faksimile flere<br />
norske aviser<br />
Sudan<br />
Selv om FN har advart mot kjøreing i område om<br />
nettene, så synes ikke det å affisere denne sisusen.<br />
Foto: Forsvaret Erik Skjerve<br />
Faksimile Aftenposten<br />
Si din mening i<br />
SJEKKPOSTEN<br />
28 1-<strong>2006</strong> <strong>Sjekkposten</strong>
Veteranmonumentet<br />
i Bergen<br />
Kontakt med leserne<br />
Julesherry i Oslo<br />
Militære Samfunn<br />
5. desember<br />
Forbundets tradisjonelle sammenkomst med<br />
julesherry ble tradisjonen tro avviklet i Oslo<br />
Militære Samfundets lokaler mandag 5. desember.<br />
Generalinspektøren for Hæren, generalmajor Robert Mood, avduket Veteranmonumentet.<br />
President i FNVLF sa bl.a. i sin tale: «Jeg er svært glad for at Forsvaret endelig har fått<br />
en generalinspektør for Hæren med bred internasjonal erfaring, innsikt og forståelse for<br />
veteransaker. FNVLF ser frem til et nært samarbeid til beste for både veteraner og Hæren»<br />
Foto: Olga-Karin Tangedal<br />
La meg få knytte et par personlige kommentarer til omtalen av avdukingen av Veteranmonumentet<br />
i Bergen i <strong>Sjekkposten</strong> <strong>nr</strong>. 6 for november/desember 2005. Det var for det første<br />
en opplevelse å få være til stede og se at dette monumentet ble realisert i jubileumsåret, og<br />
for det andre så var det spesielt hyggelig å høre hva forbundspresidenten Odd Helge Olsen<br />
uttalte da GIH, generalmajor Robert Mood foretok avdukingen. Jeg syns vi allerede nå ser<br />
konturene av et spennende samarbeid som lover godt både for forbundet og Forsvaret. –<br />
Det skal ikke stå på oss!<br />
Vigar Aabrek<br />
Øvre Kalfarlien 51 B<br />
5018 Bergen<br />
– Nei, jeg skal ikke spille piano, sa visepresidenten,<br />
Arve Nilsen, men det var hyggelig<br />
at så mange av våre venner kunne avse<br />
tid til å være samnen med oss si dag. Det er<br />
så mange vi gjerne vil takke, og dette er faktisk<br />
en av de få anledninger vi har til å også<br />
å gjøre gjengjeld. Takk skal dere ha alle<br />
sammen!<br />
Foto: Lars Reiermark<br />
Vardetenning på Krokskogen på FN-dagen 24. oktober<br />
Det har etter hvert blitt en tradisjon<br />
at Ringerike FN/NATO<br />
Veteranforening tenner en varde<br />
på Gyrihaugen på Krokskogen<br />
24. oktober.<br />
I år var det «sjette» gangen<br />
vi var der oppe. Været har ikke<br />
alltid vært det beste. Det har<br />
hendt at vi må vasse i snø til<br />
langt oppunder skrittet, men vi<br />
har også hatt alldeles nydelige<br />
høstkvelder med 10 grader<br />
pluss og klar fin solnedgang<br />
Mange står nede i bygda og<br />
betrakter oss med kikkert, og i<br />
år var det noen som også tente<br />
bål der nede for også å markere<br />
FN-dagen. Deltagelsen kan variere<br />
noe, men det er bestandig<br />
med 10 til 15 veteraner.<br />
Kjell Edvard Olsen<br />
Hønefoss<br />
<strong>Sjekkposten</strong><br />
Infanteristen og FN-soldaten. Det<br />
oser skog og uteliv av Bjørn Ødegård,<br />
nestleder i Ringerike FN/NATO veteranforening.<br />
Foto: Kjell Edv. Olsen<br />
Noen av deltagerne ved varedetenningen på FN-dagen. Til venstre tidligere<br />
formann i lokalavdelingen, Bjørn Benterud. Ytterst til høyre<br />
med FN-flagget, Knut Bjerknes, Bjørn Ødegård og Per Veiby.<br />
Foto: Kjell Edv. Olsen<br />
1-<strong>2006</strong> 29
Kontakt med leserne<br />
Med eller uten FN-mandat<br />
Faksimile Aftenposten lørdag 3. desember 2005<br />
Bra sjekkpost og hjemmesider<br />
Har fulgt med utviklingen av Forbundets hjemmesider<br />
og <strong>Sjekkposten</strong> en tid og ser en gledelig utvikling.<br />
Hjemmesider og bladet <strong>Sjekkposten</strong> utfyller hverandre<br />
meget godt. Flott å se at dere også oppdaterer<br />
hjemmesiden med jevne mellomrom. Her er mye<br />
spennende stoff og opplysninger som er til nytte for<br />
medlemmer og andre som besøker forbundets hjemmesider.<br />
Dette går rette veien!<br />
Vennlig hilsen<br />
Gunnar Orloff<br />
Takk for bra blad<br />
Jeg vil slutte meg 100 % til uttalelsene fra Jarle Elvemo i siste<br />
<strong>nr</strong>. av <strong>Sjekkposten</strong> om kvaliteten på bladet. Jeg syns det blir bedre<br />
for hver utgave og setter stor pris på alle artikler og billedstoff.<br />
Vennlig hilsen Johnny Grøthe,<br />
Vestbrynet 23 C,<br />
1160 Oslo<br />
30 1-<strong>2006</strong> <strong>Sjekkposten</strong>
Kontakt med leserne<br />
Forsvaret etablerer veteranadministrasjon<br />
Militærmedisinsk Poliklinikk (NMP) har fått<br />
det overordnede ansvaret med å koordinere<br />
og iverksette dette arbeidet. Veteraner som<br />
har tatt kontakt skal innen 20. desember ha<br />
mottatt skriftlig svar på sine henvendelser.<br />
VETERANER: Mange er allerede organisert i foreninger med lokale nettverk over hele<br />
landet. Gjerne med bakgrunn fra FN-tjeneste.<br />
(Arkivfoto: FMS)<br />
For å bedre evnen til å følge opp veteraner<br />
fra internasjonale operasjoner har forsvarssjefen<br />
besluttet at Forsvaret skal etablere<br />
en sentral veteranadministrasjon i<br />
Forsvarsstaben.<br />
Av Frank Rosvoll,<br />
Forsvarets mediesenter<br />
Forsvaret har de siste årene endret karakter<br />
fra å være et nasjonalt nødvergeinstrument<br />
for eksistensforsvar på eget territorium, til å i<br />
større grad bli et stående og anvendbart forsvar<br />
for ivaretakelse av norske interesser<br />
hjemme og ute. Denne utviklingen vil etter<br />
alt å dømme fortsette. En slik dreining medfører<br />
blant annet at Forsvaret til enhver tid<br />
har personell som tjenestegjør i skarpe operasjoner<br />
utenfor Norge. Dermed vil vi etter<br />
hvert få et betydelig antall veteraner med aktiv<br />
tjeneste bak seg, hvorav noen vil trenge<br />
oppfølgning av ulik art også etter at de har<br />
forlatt Forsvaret. Forsvarssjef Sverre Diesen<br />
har besluttet at Forsvarets evne til å følge<br />
opp sine veteraner må forbedres, og bringes<br />
mer på linje med det andre land med ekspedisjonsrettede<br />
forsvar har.<br />
Servicekontor for veteraner<br />
Veteranadministrasjonen (VA) etableres som<br />
et eget kontor under Personell-, økonomi- og<br />
styringsstaben i Forsvarsstaben. VAs oppgaver<br />
blir å:<br />
• Holde oversikt over de til enhver tid gjeldende<br />
bestemmelser på alle områder av<br />
betydning for Forsvarets veteraner, det<br />
være seg av juridisk, sosial, medisinsk eller<br />
forsikringsmessig art.<br />
• Drive rådgivningstjeneste overfor Forsvarets<br />
veteraner gjennom nettsider, kontakttelefon<br />
etc. for å informere om blant annet<br />
rettigheter og muligheter.<br />
• Utrede og utvikle en praksis for veteranspørsmål<br />
og fremme anbefalinger til forsvarssjefen.<br />
VA skal i samarbeid med forsvarsdepartementet<br />
vurdere om det bør<br />
fremmes en egen veteranlov og se på hvordan<br />
nåværende forsikringsordninger virker<br />
i forhold til denne gruppen.<br />
• I nødvendig grad også bistå stadig tjenestegjørende<br />
personell og deres avdelinger med<br />
nødvendig informasjon om sosial og medisinsk<br />
oppfølgning etter tjeneste i utenlandsoperasjoner.<br />
- Gledelig<br />
Veteranadministrasjonen skal være etablert<br />
innen 1. februar <strong>2006</strong>, og skal primært ha ansvaret<br />
for den delen av veterankorpset som<br />
utgjøres av personell som ikke har fast ansettelsesforhold<br />
og/eller til daglig tjenestegjør i<br />
Forsvaret.<br />
President i FN-veteranenes landsforbund,<br />
Odd Helge Olsen, sier det er på høy tid at<br />
Forsvaret tar et større ansvar for veteranene<br />
enn det som er gjort tidligere, og synes opprettelsen<br />
av en egen veteranadministrasjon er<br />
positivt. – Hvis Forsvaret tar et større og helhetlig<br />
ansvar for veteranene er det gledelig.<br />
Det er på høy tid, men like fullt gledelig. I<br />
tillegg er det spesielt interessant som et første<br />
skritt mot en egen veteranlov, sier Olsen.<br />
Strakstiltak<br />
Det er meget viktig å hurtig gripe tak i de tilfellene<br />
av psykiske senskader som allerede er<br />
dokumentert hos enkelte veteraner. Derfor tar<br />
Forsvaret et krafttak for å avvikle køen av<br />
veteransaker av denne karakteren så raskt<br />
som mulig. Forsvarets sanitet ved Nasjonal<br />
Lokal oppfølging<br />
Forsvaret ser behovet for lokal oppfølging av<br />
veteraner – en oppfølging som har karakter<br />
av sosialt samvær og kontakt med andre med<br />
liknende bakgrunn og erfaringer. Mange veteraner<br />
er allerede organisert i egne frivillige<br />
foreninger med lokale nettverk over hele landet,<br />
vanligvis med basis i veteraner med bakgrunn<br />
fra FN-tjeneste.<br />
Forsvaret skal innlede en dialog med de<br />
frivillige veteranorganisasjonene, med sikte<br />
på å systematisere lokal veteranoppfølging<br />
og -kontakt. Forsvaret vil nå vurdere praktisk<br />
og økonomisk støtte til driften. Presidenten i<br />
FN-veteranenes landsforbund synes initiativet<br />
er lovende. – Vi har en dialog med Forsvaret,<br />
og det er meget ønskelig at vi får et<br />
tett og nært samarbeid med Forsvaret i dette<br />
arbeidet, sier Odd Helge Olsen.<br />
Etablerte poliklinikk<br />
Det er allerede iverksatt flere tiltak for å styrke<br />
oppfølgingen av veteraner. Ett av dem er<br />
etableringen av Nasjonal Militærmedisinsk<br />
Poliklinikk (NMP) i februar i år. NMP5 rolle<br />
er blant annet å ta i mot henvendelser fra ansatte<br />
i Forsvaret og veteraner om helsespørsmål.<br />
NMP avklarer problemstillingen og gjør<br />
ved behov en korttidsutredning for eventuell<br />
videre behandling i det sivile helsevesen.<br />
NMP tar også i mot henvisninger av veteraner<br />
fra Statens pensjonskasse, sivile fastleger<br />
og Forsvarets egne leger.<br />
STYRKER OPPFØLGINGEN: Norge får et<br />
økende antall veteraner med aktiv tjeneste<br />
bak seg. Noen trenger oppfølgning av ulik<br />
art også etter at de har forlatt Forsvaret, og<br />
har hittil fått det via FNVLF.<br />
<strong>Sjekkposten</strong><br />
1-<strong>2006</strong> 31
Kontakt med leserne<br />
Nytt museum for internasjonale operasjoner<br />
Med stor dugnadsånd<br />
fra noen ildsjeler har<br />
Trøndelag FN-veteranforening<br />
nå fått<br />
etablert egen avdeling<br />
for internasjonale<br />
operasjoner ved Rinnleiret<br />
militærleir i Levanger.<br />
Av Svein Beisvik<br />
Ansvarlig Museet<br />
Rinnleiret<br />
Rommet ble ferdig til<br />
utstillingen Norges<br />
Forsvar 2005 i anledning<br />
100-års markeringen<br />
av unionsoppløsningen<br />
mellom Sverige<br />
og Norge 9.–11.-<br />
september 2005. Begge<br />
disse to dager hadde<br />
museet stort besøk og<br />
høstet mange godord<br />
fra de mange besøkende.<br />
Fortsatt har avdelingen<br />
plass til mye<br />
mer, spesielt fra de tidligere<br />
misjoner for eksempel<br />
savner man gjenstander fra<br />
NORMASH i Korea. FNVLF<br />
sentralt har bidratt med god hjelp<br />
og mange bilder. En spesiell takk<br />
til John Monn i Oslo-avdelingen<br />
og flere lokale bidragsytere her i<br />
Trøndelag. Ingen navn, – ingen<br />
glemt. På vegne av lokalavdelingen<br />
sier jeg tusen takk!<br />
Til høyre: Norsk FNsoldat<br />
bak sandsekker<br />
med blått FN-flagg<br />
iført arbeidsuniform<br />
og lys blå hjelm av<br />
amerikansk type. Bemerk<br />
at soldaten er<br />
bevæpnet med US Karabin.<br />
Er vi i Kongo<br />
på l960-tallet<br />
Til venstre:<br />
Fra «Desert<br />
storm» til Telemark<br />
Bn. Et utsnitt<br />
av norske<br />
FN-uniformer<br />
over de siste<br />
50 år.<br />
Ny mann<br />
i sekretariatet<br />
Forbundets virksomhet øker og sekretariatet<br />
er derfor blitt styrket med ny<br />
mann. Jan William Steen (37) begynte<br />
som kontorassistent i FNVLF januar<br />
2005 og fikk fast stilling i oktober.<br />
Han er selvfølgelig medlem av forbundet<br />
og har tidligere tjenestegjort<br />
både i Libanon og på Balkan hhv i<br />
UNIFIL og UNPROFOR og SFOR.<br />
Han har tidligere arbeidet med sikkerhet<br />
og administrasjon hhv i Securitas<br />
og i Oslo politidistrikt, men synes nå<br />
å ha funnet sin plass hos oss. Han er<br />
samboende med Marit, ingen barn,<br />
men har en tidligere tjenestehund<br />
Quatro på 7 år.<br />
Lars Reiermark<br />
– Jan Steen som FNVLFs representant<br />
på stand under Landsskyttestevnet på<br />
Lesja i 2005 Foto: FNVLF<br />
32 1-<strong>2006</strong> <strong>Sjekkposten</strong>
– Første skritt i riktig retning<br />
Opprettelsen av Forsvarets veteranadministrasjon<br />
falt i god jord hos FN-veteranene.<br />
– Nå tar Forsvaret et helt annet ansvar.<br />
Dette har vi jobbet for i lang tid sier president<br />
Odd Helge Olsen i FN-veteranenes<br />
Landsforbund<br />
Av Christian Eriksen og Fredrik Ringe (foto),<br />
Forsvarets Mediesenter<br />
Forsvaret har fått kritikk etter for dårlig oppfølging<br />
av veteranene fra internasjonale operasjoner,<br />
og har det siste året satt i gang flere<br />
tiltak for å endre på dette. Siste skudd på<br />
stammen på dette området er opprettelsen av<br />
den nye veteranadministrasjonen.<br />
– Ved opprettelsen av dette kontoret er vi<br />
rimelig sikre på at budskapet vårt er forstått<br />
og tatt på alvor. Vi har virkelig store forventninger<br />
til dette samarbeidet, sier informasjonssjef<br />
i Landsforbundet, Lars Reiermark<br />
Han trekker fram at et er en del vesentlige<br />
Med dette<br />
har FNVLF<br />
nådd et av<br />
sine store<br />
mål, nemlig<br />
å få Forsvaret<br />
til å ta<br />
veteranene<br />
på alvor sier<br />
informasjonssjef<br />
Lars Reiermark.<br />
FORVENT-<br />
NINGSFULL:<br />
–Vi håper at<br />
initiativet vil<br />
hjelpe veteranene<br />
i deres<br />
sak, sier president<br />
i FN-<br />
Veteranenes<br />
Landsforbund<br />
Odd Helge<br />
Olsen.<br />
ting som administrajsonen må fokiusere på.<br />
– Den skal først og fremst ta vare på vetranene<br />
før, under og etter tjenesten. Men den skal<br />
også skape en generell forståelse for at disse<br />
skal få en fair behandling, skape aksept for<br />
veteranene, og gi en positiv følelse av at man<br />
tas på alvor og at det arbeides for deres sak,<br />
forklarer han.<br />
Reiermark påpeker også at Forsvaret ikke<br />
alltid har vært like flink til å si takk. Derfor<br />
er det nå viktig at kontoret kommer på plass,<br />
som et synlig bevis på takknemlighet<br />
– dette vil løfte våre veteraners anseelse,<br />
samtidig som det for Forsvaret letter rekrutteringsjobben.<br />
Det blir positivt å være veteran,<br />
sier Odd Helge Olsen<br />
Landsforbundet ser på opprettelsen som et<br />
viktig skritt fremover, og gleder seg til videre<br />
samarbeid.<br />
– Vi setter vår lit til at det som kommer er<br />
første skritt mot et langsiktig mål, og målet<br />
vårt er en veteranlov. Men den må komme<br />
over tid, avslutter presidenten.<br />
Kontakt med leserne<br />
Bladet utkommer i <strong>2006</strong> slik:<br />
Nr. 1. jan/feb. 15. januar<br />
Nr. 2. mars/april 20. mars<br />
Nr. 3. mai/juni 20. mai<br />
Nr. 4. juli/aug. 20. aug.<br />
Nr. 5. sept./okt. 20. okt.<br />
Nr. 6. nov./des. 20. des.<br />
Alle utgaver i fire farger – 36 sider.<br />
Opplag nå 9000.<br />
Redaktør Lars Reiermark<br />
Trykk og direkte distrubusjon:<br />
Aktietrykkeriet a.s. – Fetsund<br />
Bladet sendes alle medlemmer,<br />
lokalavdelinger, norske militære<br />
avdeligner i internajsonal tjeneste, opinionsdannere,<br />
FD, Storting og styringsverk.<br />
Bladet bringer ikke vanlige kommersielle<br />
anonser. Produksjonstid: Normalt tre<br />
uker. Dvs. stoff i form av bilder og tekst<br />
må være redaktøren i hende senest den<br />
1. i hver trykkmnd.<br />
Det gjøres oppmerksom på at så vel redakjon<br />
som trykkeri holder ferie i juli.<br />
Redaksjonen<br />
Velfortjent heder i OMS 5/12<br />
Tidligere president FNVLF og vårt æresmedlem generalløytnant<br />
Martin Vadset fikk Forsvarets Medalje for internasjonale<br />
Operasjoner med laurbær. Han ble dekorert av Sjefen for<br />
Forsvarsstaben, generalløytnant Arne Bård Dalhaug.<br />
Foto: Ulf Magnussen<br />
FNVLFs president Odd Helge Olsen dekorerte Oberst Vidar Falck, sjef<br />
FOKIV med FNVLFs hederstegn i sølv for all god hjelp og støtte som er<br />
blitt forbundet til del i hans sjefstid. Ved samme anledning fikk Pernilla<br />
Magnussen forbundets hederstegn i bronse for god administrativ støtte til<br />
sekretariatet.<br />
Foto: Ulf Magnussen<br />
<strong>Sjekkposten</strong><br />
1-<strong>2006</strong> 33
LOKALFORENINGER<br />
Alta og omegn<br />
FN/NATO VF<br />
Per Martin Ovesen<br />
Postboks 2134,<br />
9508 Alta<br />
Tlf. 97 53 58 01/915 59 567<br />
ma-ovese@online.no<br />
Veteraner fra Internasjonale<br />
Operasjoner<br />
Avd. Asker og Bærum<br />
Erik Kotte-Eriksen<br />
Haugbakken 11<br />
Tlf. 67 56 51 62/928 99 612<br />
1346 Gjettum<br />
erikkotte@online.no<br />
Aust–Agder FNVF<br />
Roy Gjertsen<br />
Postboks 1401<br />
Tlf. 93 03 45 85<br />
4856 Arendal<br />
rogje@online.no<br />
Bergen og Hordaland FNVF<br />
Ulf Arnesen<br />
Postboks 941,<br />
Sentrum<br />
Tlf. 55 96 24 31/p. 91 30 16 97<br />
5808 Bergen<br />
bergen@fnveteran.no<br />
Bodø og Omegn FNVF<br />
Audun Spjell<br />
Postboks 62<br />
Tlf. 75 58 02 93/m. 91 53 60 22<br />
8001 Bodø<br />
spjaud@start.no<br />
FN/NATO VF<br />
Avd. Sandefjord<br />
og Nordre Vestfold<br />
Anders Forreløkken<br />
Tlf.: 33 47 47 29<br />
Mobil: 99 79 33 83<br />
Rødsveien 2b<br />
3222 Sandefjord<br />
FN/NATO VF<br />
Johnny Brenna<br />
Gårdsbakken 39 F<br />
Tlf. 33 18 35 37/m. 98 23 14 04<br />
Fax 33 18 70 92<br />
3256 Larvik<br />
http://home.no/fn-nato/<br />
FNV Nordmøre<br />
Lorentz Boxaspen<br />
Postboks 845<br />
Tlf./fax: 71 58 31 37<br />
M. 90 64 40 52<br />
6516 Kristiansund N<br />
Glåmdal FNVF<br />
Arve Nilsen<br />
Postboks 138<br />
2201 Kongsvinger<br />
Tlf. 0046 57 13 80 45/<br />
m 40 83 45 02<br />
glamdal.fnvet@east.no<br />
Gudbrandsdal<br />
FN/NATO VF<br />
Reidar Melhuus<br />
Hageskogen 22<br />
2630 Ringebu<br />
Tlf. 61 28 28 40<br />
Arb. 61 28 28 41<br />
Mobil: 40 41 23 95<br />
reidar.melhuus@netcom.no<br />
Hadeland FN/NATO VF<br />
Tor Gunnar Haugerøy<br />
Salemv. 5<br />
2760 Brandbu<br />
Tlf. p. 61 33 49 46<br />
M. 41 33 89 04<br />
fax 61 33 60 76<br />
tgunn-ha@online.no<br />
Hamar og omegn<br />
FN/NATO VF<br />
Terje Bjørnseth<br />
Lundstueveien 7<br />
2320 Furnes<br />
Tlf. 48 20 40 89/62 35 00 74<br />
Harstad og omg. FNVF<br />
Osvald Ludviksen<br />
Postboks 615<br />
Tlf. 77 06 15 38<br />
M. 90 16 15 38<br />
9486 Harstad<br />
laludvi@online.no<br />
Haugaland FNVF<br />
Helge M. Revheim<br />
Kopparen Frisør senter<br />
Tlf 52 85 30 80/P. 52 85 19 35<br />
4250 Kopervik<br />
FN-Veterangruppe<br />
Havøysund<br />
Gunnar Jacobsen<br />
Strandgt. 294<br />
9690 Havøysund<br />
m. 90 99 65 55<br />
kveldsol@online.no<br />
Hedmark FNVF<br />
Gunnar Westby<br />
Klammerbakken<br />
2340 Løten<br />
Tlf. 62 59 04 93/m 954 19 105<br />
Internasjonale Fredsveteraners<br />
Forening Follo og Indre<br />
Østfold<br />
Jan Skarpodde<br />
Paimioveien 7<br />
1430 Ås<br />
Tlf. 90 92 61 72<br />
jan.skarpodde@dknett.no<br />
Kongsberg<br />
og omegn FN/NATO VF<br />
Stein Løvdok<br />
Postboks 492<br />
3605 Kongsberg<br />
Tlf. priv: 32 76 63 26<br />
mobil: 99 72 07 77<br />
stein@lovdok.com<br />
Kristiansand<br />
og omegn FN/NATO VF<br />
Ragnar Olsen<br />
Odderøya 11<br />
Tlf. 38 02 71 08<br />
4610 Kristiansand S<br />
agdervet@start.no<br />
Kvalsund FN-NATO<br />
Veteranlag<br />
Peder B Pedersen<br />
Sandmovn. 15<br />
9620 Kvalsund<br />
Tlf.: 78 41 52 87<br />
m. 99 26 92 77<br />
Namdal FN/NATO VF<br />
Jon Hildrum<br />
Tlf. 74 27 52 55<br />
M. 90 10 17 28<br />
Prestekrageveien 22<br />
7800 Namsos<br />
leder@namdalveteran.no<br />
Mandal og Lister Region<br />
FN/NATO VF<br />
Thomas Fjell<br />
Heiveien 6,<br />
Tlf. 900 11 329<br />
4517 Mandal<br />
Midt-Finnmark FNVF<br />
Ola van der Eyden<br />
9710 Indre Billefjord<br />
Tlf. 78 46 31 33<br />
oveynder@start.no<br />
Nord – Salten FNVF<br />
Jan – Edgar Nilsen<br />
Tlf. 94 85 07 02<br />
P. 75 77 97 75<br />
8283 Leinesfjord<br />
svanhild.nilsen@c2i.net<br />
Ofoten FN/NATO VF<br />
Hallgeir Ramstad<br />
Holmenveien 12<br />
8514 Narvik<br />
Tlf. 76 96 07 83/93 21 36 96<br />
hallgeir.ramstad@nfk.no<br />
Oslo FN og<br />
NATO soldaters forening<br />
Dan-Viggo Bergtun<br />
Tlf. 95 81 95 98<br />
Bygning 8 Oslo MIL<br />
Tlf. 23 09 35 33/Fax: 23 09 39 42<br />
0015 Oslo<br />
bergtuns@hotmail.com<br />
Rana og Omegn FNVF<br />
Arnljot Skogheim<br />
Postboks 1426<br />
Tlf 75 14 52 22<br />
P. 75 16 95 05<br />
M: 97 57 01 47<br />
8602 Mo i Rana<br />
arnskogh@online.no<br />
Ringerike<br />
og omegn FN/NATO VF<br />
Eduard Thorsen<br />
Postboks 1350<br />
Tlf. 32 13 08 43<br />
M: 90 82 26 45<br />
3503 Hønefoss<br />
Rogaland FNVF<br />
Per M. Pettersen<br />
Gitmark<br />
Postboks 457<br />
Tlf.P/A. 21 68 34 17<br />
M. 97 10 34 91<br />
4304 Sandnes<br />
formann@veteranene.no<br />
Romsdal FN/NATO VF<br />
Trond Nordam<br />
Postboks 2282,<br />
6402 Molde<br />
Tlf. 95 25 29 69<br />
nordam@hotmail.no<br />
Røros og Fjellregionen FN<br />
og NATO VF<br />
Svein Roll<br />
Postboks 133<br />
7361 Røros<br />
Tlf. 72 41 94 00<br />
Fax 72 41 15 11<br />
Svalbard FNVF<br />
Arne Elgaaen<br />
Postboks 713<br />
9170 Longyearbyen<br />
Sør – Helgeland FNVF<br />
Jørn Johansen<br />
Blomstervikveien<br />
Tlf. 75 02 22 94<br />
75 01 81 20<br />
8900 Brønnøysund<br />
Sør – Varanger FNVF<br />
Arnt Nystad<br />
Postboks 70<br />
Tlf. 78 99 94 69/995 83 046<br />
9912 Hesseng<br />
Sunnmøre FN/NATO VF<br />
Anne-Kari Andreassen<br />
Postboks 1114 Sentrum<br />
Tlf P. 70 13 82 92<br />
M. 41 30 45 24<br />
6001 Ålesund<br />
andreassen@portalen.no<br />
Søre Sunnmøre FNVF<br />
Per Inge Øye<br />
Tlf. 91 36 74 72<br />
6170 Vartdal<br />
Troms FNVF<br />
Einar Ulleberg<br />
General Fleischersv. 6<br />
Tlf. 97 04 80 65<br />
Arb. 77 89 51 91<br />
9325 Bardufoss<br />
eulleberg@mil.no<br />
Tromsø FNVF<br />
Edmund Leiksett<br />
Postboks 504<br />
Tlf. 91 80 83 80<br />
9255 Tromsø<br />
Trøndelag FNVF<br />
Svein Dyrvik<br />
Tlf. 91 61 69 20<br />
7105 Stadsbygd<br />
svein.dyrvik@posten.no<br />
Valdres FNVF<br />
Roger Markussen<br />
Rute 548<br />
2930 Bagn<br />
Tlf. 41 47 46 90<br />
rotoma@online.no<br />
Vesterålen FN VF<br />
Per H. Lamark<br />
Postboks 239<br />
Tlf. P.76 13 56 80/<br />
M: 47 01 59 30<br />
8469 Bø i Vesterålen<br />
pe.lama@frisurf.no<br />
Voss og omland<br />
FN/NATO VF<br />
Frode Midtun<br />
Postboks 567<br />
Tlf. 56 51 22 22<br />
M. 92 04 77 92<br />
5703 Voss<br />
http://home.online.no/~<br />
torhberl/VossFN/<br />
Østfold FNVF<br />
Jan Joachimiak<br />
Slettevoldvn 5<br />
Tlf. 69 39 91 13/<br />
M: 91 87 37 71<br />
1617 Fredrikstad<br />
jjoachim@online.no<br />
Øvre Romerike FNVF<br />
Brynjulf Jenssen<br />
Trondheimsveien 119<br />
Tlf. 63 92 59 50/050 55950<br />
Mob. 90 20 80 76<br />
2050 Jessheim<br />
34 1-<strong>2006</strong> <strong>Sjekkposten</strong>
LOKALE VETERANFORENINGER<br />
med kameratstøttegrupper<br />
Lokalforeningens navn Kameratstøttegruppens tlf. Tilgjengelighet dag/tid<br />
Alta og omegn FN/NATO VF<br />
Aust-Agder FN-veteranforening 971 48 100 Hele uken: 17.00-24.00<br />
Bodø og Omegn FN-veteranforening 993 15 209<br />
Bergen og Hordaland 905 16 900 Alle dager: 17.00-21.00<br />
FN-veteranforening 552 00 601/552 00 602 fax Tirs.: 10.00-14.00. Tors.: 17.00-21.00<br />
FN/NATO-veteranforening,<br />
avd. Sandefjord og Nordre Vestfold 971 36 010 Alle dager: 17.00-21.00<br />
FN/NATO-veteranforening, 920 36 364 Hele døgnet<br />
avd. Vestfold og Telemark<br />
FN-veteraner Nordmøre 90 64 40 52 Hele døgnet/alle dager<br />
Follo og Indre Østfold FN/NATO VF 905 79 044 Vår Hele døgnet/alle dager<br />
Glåmdal FN-veteranforening 959 13 621 Alle dager: 19.00-22.00<br />
Gudbrandsdal FN-veteranforening 917 77 136 Man.-fre.: 19.00-22.00<br />
Hamar og omegn FN-veteranforening 959 13 201Landsdekkende<br />
Man.: 19.00-23.00<br />
Harstad FN-veteranforening 996 20 108/996 20 109 Ved behov. Også telefonsvarertj.<br />
Haugaland FN-veteranforening 950 72 264<br />
Hedmark FN-veteranforening 993 kameratstøttetelefon<br />
53 515 Man.: 19.00-23.00<br />
Kristiansand og omegn FN/NATO-veteranforening 380 27 108 Tors.,fre.,lør.,: 19.00-23.00<br />
Kongsberg FN/NATO VF<br />
Midt-Finnmark FN/NATO-veteranforening 414 52 373 Ons.:18.00-21.00<br />
Namdal FN/NATO-veteranforening 958 48 292 Tirs.: 18.00-22.00<br />
Ofoten FN/NATO-veteranforening 957 53 531 Tilgjengelig ved behov<br />
957 07 299 Ingen faste tider<br />
Oslo FN og NATO soldaters forening 224 19 070 Ons.: 18.00-22.00<br />
Kobles over til vakt Fre., lør.: 19.00-23.00<br />
Rana og omegn FN-veteranforening 415 68 685 Alle dager: 17.00-21.00<br />
Ringerike og omegn FN/NATO-veteranforening 957 77 040<br />
betjent<br />
Hele<br />
av<br />
døgnet/alle<br />
oss!<br />
dager<br />
Rogaland FN-veteranforening 901 56 000 Ons.,fre.,lør.,: 18.00-21.00<br />
Romsdal FN/NATO-veteranforening 952 52 969<br />
Sunnmøre FN/NATO-veteranforening 970 45 540 Dagtid<br />
Sør-Varanger FN-veteranforening 901 10 544<br />
Troms FN-veteranforening 970 48 222<br />
Tromsø FN-veteranforening 905 06 159 Etter arb.tid, svarer tilgj.<br />
Trøndelag FN-veteranforening 902 01 870<br />
FN-Veteranenes<br />
Hele<br />
Landsforbund,<br />
døgnet<br />
Voss og omland FN/NATO-veteranforening 911 21 833 Tor.: 16.00-22.00<br />
Ring 800 48 500 fra 1. januar 2005<br />
postboks 1635, Vika, 0119 Oslo<br />
Veteraner fra Internasjonale Operasjoner 671 33 924/95 11 83 40 Hele døgnet<br />
Asker og Bærum 671 22 934/992 13 002<br />
Østfold FN-veteranforening 419 04 715 Alle dager hele året – åpent døgnet rundt<br />
Øvre Romerike FN-veteranforening 902 08 076 Man., tir.: 19.00-20.00<br />
FN-VETERANENES<br />
LANDSFORBUND (FNVLF)<br />
Til deg som har gjort<br />
en innsats for freden<br />
Vi gjør noe for deg!<br />
Støtt FNVLF med ditt medlemskap<br />
FNVLF trenger dine personlige erfaringer<br />
og ditt sosiale engasjement<br />
Postadresse: Postboks 1635 Vika, 0119 Oslo<br />
Kontoradresse: Bygning 22, Akershus Festning<br />
Telefon: 23 09 35 49,<br />
Fax: 23 09 37 77<br />
Mail: e-bemagnussen@mil.no<br />
Neste utgave av<br />
bladet kommer<br />
20/3 - <strong>2006</strong><br />
Bidrag i form av<br />
tekst og bilder må<br />
være redaksjonen i<br />
hende senest<br />
1/3 - <strong>2006</strong><br />
<strong>Sjekkposten</strong><br />
1-<strong>2006</strong> 35
B-blad<br />
Returadresse:<br />
FN-Veteranenes Landsforbund<br />
Postboks 1635, Vika<br />
0119 Oslo<br />
Ettersendes ikke ved varig adresseforandring, men sendes<br />
tilbake til senderen med opplysninger om den nye adresse.<br />
Forbundsstyret 2005/<strong>2006</strong><br />
President Odd Helge Olsen<br />
Alkeveien 3<br />
4623 Kristiansand S<br />
Mob: 40 83 45 01<br />
Tlf: 38 08 74 89/99 09 19 24<br />
Arb.: 23 09 36 10<br />
oholsen@losmail.no<br />
Visepresident Arve Nilsen<br />
Postboks 79,<br />
2240 Magnor<br />
Mob: 408 34 502<br />
Tlf: 0046 57 13 80 45<br />
arve.nilsen@east.no<br />
Styremedlem Anne-Kari Andreassen<br />
Niels Windsvei 35,<br />
6009 Ålesund<br />
Mob: 41 30 45 24<br />
Tlf: 70 13 82 92/Fax: 70 10 57 03<br />
andreassen@portalen.no<br />
Styremedlem Svein Erik Jacobsen<br />
Dåpaløkka 3 A,<br />
3231 Sandefjord<br />
Mob: 90 06 82 17<br />
Tlf: 33 45 93 15/Fax: 33 45 92 39<br />
sveijaco@online.no<br />
Styremedlem Per Christian Jacobsen<br />
Edelgranveien 54,<br />
1356 Bekkestua<br />
Mob: 90 03 40 46<br />
pwagon@start.no<br />
Styremedlem Marie Elisabeth Sveri<br />
Bruråk Gård<br />
7036 Trondheim<br />
Mob: 95 83 49 81<br />
Tlf: 73 83 77 27/Fax: 73 86 65 53<br />
Arb: 73 86 89 86<br />
marie.elisabeth.sveri@stolav.no<br />
Styremedlem Anja Dahl<br />
Nikolaismauet 1,<br />
5003 Bergen<br />
Mob: 952 74 856<br />
anjad@online.no<br />
Styremedlem Olav Tofte Larssen<br />
Olderveien 14<br />
8622 Mo i Rana<br />
Tlf. 75 15 57 65<br />
Mob. 413 02 307<br />
olav.tofte.larssen@monet.no<br />
Varamedlem Ola van der Eynden<br />
9710 Indre Billefjord<br />
Tlf: 78 46 31 33<br />
oveynden@start.no<br />
Varamedlem Audun Spjell<br />
Lagårdveien 21<br />
8012 Bodø<br />
Mob: 915 36 022<br />
Tlf: 75 58 02 93<br />
spjaud@start.no<br />
Varamedlem Bernt Ove Røthe<br />
Bjørgabaret 57,<br />
5700 Voss<br />
Mob: 911 56 019<br />
Tlf: 56 51 79 62<br />
bernt.ove.rothe.@tine.no<br />
Varamedlem Per M P Gitmark<br />
Bandyveien 26<br />
4021 Stavanger<br />
Mob: 971 03 491<br />
Tlf: 51 99 00 00<br />
formann@veteranene.no<br />
Varamedlem Jon Hildrum<br />
Prestekrageveien 22<br />
7800 Namsos<br />
Mob: 901 01 728<br />
Tlf: 74 27 52 55<br />
leder@namdal.veteran.no<br />
Varamedlem Grethe S. Johansen<br />
Flatebyveien 41<br />
1792 Tistedal<br />
Tlf. 97 17 81 55<br />
grethe.s.johansen@hiof.no