Hvilke muligheter har vi til å forutsi i en tidlig fase? - Concept - NTNU
Hvilke muligheter har vi til å forutsi i en tidlig fase? - Concept - NTNU
Hvilke muligheter har vi til å forutsi i en tidlig fase? - Concept - NTNU
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
concept<br />
<strong>Concept</strong> rapport Nr 17<br />
Knut Samset<br />
<strong>H<strong>vi</strong>lke</strong> <strong>muligheter</strong> <strong>har</strong> <strong>vi</strong> <strong>til</strong> å<br />
<strong>forutsi</strong> i <strong>en</strong> <strong>tidlig</strong> <strong>fase</strong><br />
<strong>Concept</strong> rapport Nr 17 Kapittel 4<br />
concept
<strong>Concept</strong> rapport nr 17 Kapittel for kapittel<br />
Dette er et utdrag av rapport 17<br />
Original<strong>en</strong>s omslag og kolofonside:<br />
Dato: 1.4.2007<br />
Utgiver:<br />
<strong>Concept</strong>-programmet<br />
Institutt for bygg, anlegg og transport<br />
Norges teknisk- natur<strong>vi</strong>t<strong>en</strong>skapelige universitet<br />
Høgskolering<strong>en</strong> 7A<br />
7491 <strong>NTNU</strong> – Trondheim<br />
Tel. 73594640<br />
Fax. 73597021<br />
http://www.concept.ntnu.no<br />
Ansvaret for informasjon<strong>en</strong> i rapport<strong>en</strong>e som produseres på oppdrag fra <strong>Concept</strong>-programmet<br />
ligger hos oppdragstaker. Synspunkter og konklusjoner står for forfatternes regning og er ikke<br />
nødv<strong>en</strong>dig<strong>vi</strong>s samm<strong>en</strong>fall<strong>en</strong>de med <strong>Concept</strong>-programmets syn.
56<br />
4 <strong>H<strong>vi</strong>lke</strong> <strong>muligheter</strong> <strong>har</strong> <strong>vi</strong> <strong>til</strong> å<br />
<strong>forutsi</strong> i <strong>en</strong> <strong>tidlig</strong> <strong>fase</strong><br />
4.1 G<strong>en</strong>erelt<br />
KNUT SAMSET *<br />
Ønsket om å kunne <strong>forutsi</strong> fremtidige h<strong>en</strong>delser er dypt forankret hos m<strong>en</strong>nesker, og<br />
gj<strong>en</strong>speiles på mange områder, ikke minst religion, filosofi, litteratur, psykologi,<br />
matematikk, økonomi og meteorologi. Det faglige sp<strong>en</strong>net er <strong>en</strong>ormt fra ikke<strong>vi</strong>t<strong>en</strong>skapelige<br />
spekulasjoner inn<strong>en</strong> det som betegnes som astrologi, <strong>til</strong> presis matematisk<br />
modellering inn<strong>en</strong> kvantefysikk og astronomi. Tidssp<strong>en</strong>net er også <strong>en</strong>ormt, fra oldtid<strong>en</strong>s<br />
orakel i by<strong>en</strong> Dephi, <strong>til</strong> nåtid<strong>en</strong>s prosedyrer for gruppebasert systematisk gjetting, kalt<br />
Delphi- metod<strong>en</strong>.<br />
Forutsigelser gjøres på mer eller mindre obskurt grunnlag, uttrykt ved forholdet mellom<br />
gjetning og fakta som inngår. I de fleste <strong>til</strong>feller <strong>vi</strong>l det være et betydelig elem<strong>en</strong>t av<br />
gjetning, også i <strong>en</strong> <strong>en</strong>kel tr<strong>en</strong>dfremskrivning, fordi <strong>vi</strong> vet at tr<strong>en</strong>der kan ta nye veier i<br />
tid<strong>en</strong> som kommer selv om historiske fakta gir <strong>en</strong> <strong>en</strong>tydig indikasjon på hva som<br />
kommer <strong>til</strong> å skje.<br />
Forskning inn<strong>en</strong> kognitiv psykologi <strong>har</strong> <strong>vi</strong>st at <strong>vi</strong> som indi<strong>vi</strong>der <strong>har</strong> <strong>en</strong> t<strong>en</strong>d<strong>en</strong>s <strong>til</strong> å<br />
overvurdere vår eg<strong>en</strong> evne <strong>til</strong> å <strong>forutsi</strong>. Samtidig nedvurderer <strong>vi</strong> andres evne <strong>til</strong> det<br />
samme og <strong>har</strong> lett for å av<strong>vi</strong>se systematisk <strong>vi</strong>rksomhet på dette området, for eksempel<br />
fremtidsforskning, som useriøs. Vi ser da bort fra at det finnes meget vellykkete forsøk<br />
på å <strong>forutsi</strong> fremtidige h<strong>en</strong>delser, ikke bare på veldokum<strong>en</strong>tert natur<strong>vi</strong>t<strong>en</strong>skapelig<br />
grunnlag, m<strong>en</strong> også på grunnlag av meget svak informasjon. En rekke Delphiundersøkelser,<br />
som ofte <strong>har</strong> vært brukt <strong>til</strong> å vurdere fremtidig teknologisk ut<strong>vi</strong>kling er<br />
eksempel på dette. Et av de mer eksotiske eksempl<strong>en</strong>e er h<strong>en</strong>tet fra University of<br />
Washington der forskere studerte følelsesmessige responser mellom ektefeller. De<br />
<strong>vi</strong>deofilmet ektepar i dagligdags samtale i laboratoriet og analyserte deretter<br />
ansiktsuttrykket hos begge parter sekund for sekund. Disse ble gradert på <strong>en</strong> skala med<br />
et stort følelsesmessig register fra negativt <strong>til</strong> positivt, det <strong>vi</strong>l si fra forakt <strong>til</strong> beundring.<br />
Ved å analysere data<strong>en</strong>e <strong>har</strong> det s<strong>en</strong>ere <strong>vi</strong>st seg at forskerne bare på dette grunnlaget var<br />
i stand <strong>til</strong> å <strong>forutsi</strong> h<strong>vi</strong>lke av par<strong>en</strong>e som fortsatt <strong>vi</strong>lle være gift etter 15 år og h<strong>vi</strong>lke som<br />
<strong>vi</strong>lle være skilt, med <strong>en</strong> nøyaktighet på 95 pros<strong>en</strong>t, (Gladwell, 2005).<br />
4.2 Forutsigelser i prosjekter<br />
Vurdering<strong>en</strong>e i d<strong>en</strong> <strong>tidlig</strong>ste fas<strong>en</strong> av et prosjekt <strong>vi</strong>l i stor grad baseres på antakelser.<br />
Evn<strong>en</strong> og mulighet<strong>en</strong> for å <strong>forutsi</strong> <strong>vi</strong>l være avgjør<strong>en</strong>de for beslutning<strong>en</strong>es godhet.<br />
* Knut Samset er professor ved <strong>NTNU</strong>, Institutt for bygg, anlegg og transport.<br />
<strong>Concept</strong> rapport nr. 17
57<br />
Mulighet<strong>en</strong> for å <strong>forutsi</strong> er <strong>til</strong> dels avh<strong>en</strong>gig av d<strong>en</strong> typ<strong>en</strong> informasjon som er<br />
<strong>til</strong>gj<strong>en</strong>gelig, dels l<strong>en</strong>gd<strong>en</strong> av tidssp<strong>en</strong>net som antakels<strong>en</strong> gjelder, dels av dynamikk<strong>en</strong> og<br />
kompleksitet<strong>en</strong> i de prosess<strong>en</strong>e som inngår, dels av begr<strong>en</strong>sning<strong>en</strong>e i m<strong>en</strong>neskers fantasi<br />
og vurderingsevne g<strong>en</strong>erelt, og dels av modell<strong>en</strong>e og verktøy<strong>en</strong>e som brukes for å<br />
bearbeide og analysere informasjon. I <strong>til</strong>legg kommer at <strong>en</strong>kelte forhold ganske <strong>en</strong>kelt<br />
ikke kan <strong>forutsi</strong>es. Dette indikerer at <strong>en</strong> står overfor formidable utfordringer<br />
innlednings<strong>vi</strong>s som blir større desto l<strong>en</strong>ger <strong>tidlig</strong>fas<strong>en</strong> varer. I de <strong>til</strong>fell<strong>en</strong>e der d<strong>en</strong><br />
strekker seg over tiår er kanskje utfordring<strong>en</strong> uoverkommelig.<br />
Samtidig ser <strong>vi</strong> eksempler på at mange forhold er mer <strong>forutsi</strong>gbare <strong>en</strong>n <strong>en</strong> forv<strong>en</strong>ter. En<br />
studie av 250 ut<strong>vi</strong>klingsprosjekter så nærmere på dette (Samset 1998). Studi<strong>en</strong> tok<br />
utgangspunkt i de problem<strong>en</strong>e som ble rapportert ex post i evalueringsrapporter å ha<br />
vært avgjør<strong>en</strong>de for hvor<strong>vi</strong>dt prosjektet lykkes eller ikke. En forsøkte deretter å spore<br />
<strong>til</strong>bake hva som var årsak<strong>en</strong> <strong>til</strong> disse problem<strong>en</strong>e, i h<strong>vi</strong>lk<strong>en</strong> grad årsak<strong>en</strong>e kunne vært<br />
unngått og i h<strong>vi</strong>lk<strong>en</strong> grad de kunne vært forutsett. En fant at om lag to tredjedeler av<br />
problem<strong>en</strong>e var forårsaket av forhold som prosjektet selv hadde hånd om, som for<br />
eksempel prosjektledelse og prosjektutforming. Bare <strong>en</strong> tredjedel av problem<strong>en</strong>e hadde med<br />
ut<strong>en</strong>forligg<strong>en</strong>de forhold å gjøre, som for eksempel markedets respons, miljømessige forhold etc.<br />
En fant også at i om lag 70 pros<strong>en</strong>t av <strong>til</strong>fell<strong>en</strong>e kunne årsak<strong>en</strong> <strong>til</strong> problem<strong>en</strong>e med stor<br />
sannsynlighet vært forutsett. Eksempler på slike forhold var ”uklar arbeidsdeling mellom<br />
institusjoner”, ”lav prioritering hos brukerne”, og ”dårlig vannkvalitet”. I de rester<strong>en</strong>de<br />
30 pros<strong>en</strong>t ble årsak<strong>en</strong> <strong>til</strong> problem<strong>en</strong>e vurdert som del<strong>vi</strong>s <strong>forutsi</strong>gbar og bare i no<strong>en</strong><br />
<strong>til</strong>feller som ikke <strong>forutsi</strong>gbar. Dette gjaldt forhold som for eksempel ”s<strong>en</strong>e<br />
beslutninger”, ”dårlig vedlikehold” ”arbeidskonflikt” og ”sabotasje”.<br />
Dersom d<strong>en</strong>ne undersøkels<strong>en</strong> gj<strong>en</strong>speiler forhold<strong>en</strong>e mer g<strong>en</strong>erelt, så er det<br />
oppsiktsvekk<strong>en</strong>de fordi folks oppfatning heller nærmest i motsatt retning: En antar at<br />
det først og fremst er ut<strong>en</strong>forligg<strong>en</strong>de årsaker som forårsaker de største problem<strong>en</strong>e i<br />
prosjekter, og at disse er vanskelig <strong>forutsi</strong>gbare.<br />
Forutsigelse av <strong>en</strong>kle h<strong>en</strong>delser<br />
Ikke minst er det mulighet<strong>en</strong> for å skaffe seg informasjon om <strong>til</strong>svar<strong>en</strong>de og likn<strong>en</strong>de<br />
prosjekter og erfaring<strong>en</strong>e med disse som bedrer mulighet<strong>en</strong> for å <strong>forutsi</strong> på et <strong>tidlig</strong><br />
tidspunkt. Problemet i praksis ligger ikke så mye i at slik informasjon ikke er lett<br />
<strong>til</strong>gj<strong>en</strong>gelig. I de fleste <strong>til</strong>fell<strong>en</strong>e er det mulig å finne mange kilder <strong>til</strong> slik informasjon.<br />
Bøyg<strong>en</strong> er heller ganske <strong>en</strong>kelt at <strong>en</strong> ikke <strong>har</strong> <strong>en</strong> tradisjon for å bruke ressurser på dette<br />
slik at det ofte ikke blir gjort i <strong>til</strong>strekkelig grad.<br />
En måte å betrakte usikkerhet i beslutning på er ved å se på av<strong>vi</strong>ket mellom det faktiske<br />
utfallet og det som var <strong>forutsi</strong>gels<strong>en</strong>. Av<strong>vi</strong>ket mellom disse er et direkte uttrykk for<br />
<strong>forutsi</strong>gels<strong>en</strong>s presisjon. Imidlertid kan dette bare verifiseres i etterkant. Vurderinger i<br />
forkant må baseres på skjønn og uttrykkes gjerne i sannsynlighet for at <strong>forutsi</strong>gels<strong>en</strong> er<br />
korrekt. Det er gjort mange eksperim<strong>en</strong>ter inn<strong>en</strong> kognitiv psykologi på dette området<br />
der respond<strong>en</strong>t<strong>en</strong>e skal foreta <strong>en</strong> gjetting m<strong>en</strong> også selv vurdere sannsynlighet<strong>en</strong> for at<br />
de gjetter riktig. No<strong>en</strong> av konklusjon<strong>en</strong>e fra slike eksperim<strong>en</strong>ter (Wright and Ayton,<br />
1987) peker i retning av at:<br />
<strong>Concept</strong> rapport nr. 17
58<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
folks evne <strong>til</strong> å gjette på tidsrelaterte h<strong>en</strong>delser er vanlig<strong>vi</strong>s bedre <strong>en</strong>n på<br />
kunnskapstemaer<br />
Folk med spesiell kunnskap og erfaring er bedre <strong>til</strong> å vurdere godhet<strong>en</strong> av sine<br />
egne anslag<br />
Når treffpros<strong>en</strong>t<strong>en</strong> er høy <strong>har</strong> folk <strong>en</strong> <strong>til</strong>bøyelighet <strong>til</strong> å undervurdere<br />
vurderingsevn<strong>en</strong> og når d<strong>en</strong> er lav overvurderer de godhet<strong>en</strong> av sine anslag<br />
Grupper er bedre <strong>til</strong> å <strong>forutsi</strong> og vurdere godhet<strong>en</strong> av <strong>forutsi</strong>gels<strong>en</strong>e<br />
Evn<strong>en</strong> <strong>til</strong> å <strong>forutsi</strong> øker med tr<strong>en</strong>ing – og særlig i d<strong>en</strong> <strong>tidlig</strong>e del<strong>en</strong> av<br />
tr<strong>en</strong>ingsforløpet<br />
Evn<strong>en</strong> <strong>til</strong> å <strong>forutsi</strong> bedres ves<strong>en</strong>tlig når komplekse h<strong>en</strong>delser brytes ned i flere<br />
<strong>en</strong>kle h<strong>en</strong>delser<br />
Slike funn gir grunnlag for optimisme og kan ha overføringsverdi <strong>til</strong> det praktiske liv i å<br />
<strong>til</strong>rettelegge for fornuftige beslutninger med best mulig utnyttelse av ressurs<strong>en</strong>e som<br />
inngår.<br />
Forutsigelse av komplekse h<strong>en</strong>delser<br />
Det som er nevnt ov<strong>en</strong>for gjelder <strong>forutsi</strong>gelser av <strong>en</strong>kle h<strong>en</strong>delser i <strong>en</strong><br />
eksperim<strong>en</strong>tsituasjon. Dette av<strong>vi</strong>ker fra d<strong>en</strong> situasjon<strong>en</strong> <strong>en</strong> står overfor i <strong>vi</strong>rkelighet<strong>en</strong>,<br />
dels ved at problems<strong>til</strong>ling<strong>en</strong>e er mer komplekse og dels ved at vurderingsprosess<strong>en</strong> er<br />
g<strong>en</strong>erativ i d<strong>en</strong> forstand at folk ofte bearbeider og <strong>en</strong>drer sitt skjønn i løpet av<br />
vurderingsprosess<strong>en</strong>. I <strong>vi</strong>rkelighet<strong>en</strong>s verd<strong>en</strong> er <strong>forutsi</strong>gelse <strong>en</strong> dynamisk og sosial<br />
prosess som ikke bare bygger på <strong>til</strong>gj<strong>en</strong>gelig informasjon og erfaring, m<strong>en</strong> også på<br />
interaksjon med andre m<strong>en</strong>nesker. Situasjon<strong>en</strong> kompliseres ytterligere ved at h<strong>en</strong>delser<br />
sjeld<strong>en</strong> kan betraktes som <strong>en</strong>kle årsak-<strong>vi</strong>rknings-forhold, m<strong>en</strong> som dynamiske prosesser<br />
som på<strong>vi</strong>rkes i ulik grad av forskjellige ut<strong>en</strong>forligg<strong>en</strong>de faktorer.<br />
De siste 30-40 år<strong>en</strong>e <strong>har</strong> det vært gjort mange forsøk på å anv<strong>en</strong>de dynamiske<br />
simuleringsmodeller for å beskrive komplekse systemer og <strong>forutsi</strong> h<strong>en</strong>delser. Dette <strong>har</strong><br />
vært meget vellykket inn<strong>en</strong>for natur<strong>vi</strong>t<strong>en</strong>skap<strong>en</strong>, m<strong>en</strong>s det i samfunnsrelaterte<br />
problems<strong>til</strong>linger <strong>har</strong> <strong>vi</strong>st seg lite egnet. Mange t<strong>vi</strong>lsomme analyser er blitt pres<strong>en</strong>tert<br />
som troverdige og <strong>har</strong> møtt voldsom faglig kritikk. 8 Det <strong>har</strong> derfor vært <strong>en</strong> øk<strong>en</strong>de<br />
erkj<strong>en</strong>nelse om at matematisk simulering ikke er egnet i analyse av selvjuster<strong>en</strong>de,<br />
samfunnsbaserte prosesser. Problemet bunner i at elem<strong>en</strong>t<strong>en</strong>e i et sosialt system i<br />
motsetning <strong>til</strong> et fysisk system kan ta egne beslutninger. Et fysisk system er i prinsippet<br />
<strong>forutsi</strong>gbart både på elem<strong>en</strong>tært nivå og på et aggregert nivå. Et sosialt system kan <strong>til</strong> <strong>en</strong><br />
<strong>vi</strong>ss grad være <strong>forutsi</strong>gbart på elem<strong>en</strong>tært nivå m<strong>en</strong> i lit<strong>en</strong> grad på aggregert nivå.<br />
Samfunnsbaserte systemer – og et prosjekt er et slikt system – kan beskrives som et<br />
komplekst samspill av h<strong>en</strong>delser. Over tid kan <strong>en</strong> observere mønstre i det som skjer.<br />
8 En av de første og mest kj<strong>en</strong>te var ”Limits to Growth” utført ved Massachussetts Institute of<br />
Technology på begynnels<strong>en</strong> av 1970-tallet, der <strong>en</strong> simulerte global ressursbruk og konsekv<strong>en</strong>s<strong>en</strong>e<br />
av dette i et 100-års perspektiv.<br />
<strong>Concept</strong> rapport nr. 17
59<br />
Tiltak kan iverksettes på forskjellig tidspunkt som <strong>vi</strong>ser seg å på<strong>vi</strong>rke h<strong>en</strong>delser i ønsket<br />
eller uønsket retning. H<strong>en</strong>delser kan være <strong>til</strong>siktet og derfor mulige å <strong>forutsi</strong> - eller<br />
u<strong>til</strong>siktet og i så fall vanskelige å <strong>forutsi</strong>. Det er vanlig å skille mellom tr<strong>en</strong>der og<br />
overskridelser. Tr<strong>en</strong>der kan id<strong>en</strong>tifiseres retrospektivt på empirisk grunnlag og fremskrives<br />
for å forsøke å <strong>forutsi</strong> fremtidig ut<strong>vi</strong>kling, for eksempel trafikkprognoser eller<br />
kriminalitet. Prognos<strong>en</strong> blir mer usikker desto l<strong>en</strong>gre <strong>en</strong> trekker d<strong>en</strong> inn i fremtid<strong>en</strong>. Når<br />
det gjelder overskridelser, forårsakes disse av <strong>en</strong> type h<strong>en</strong>delser som fører <strong>til</strong> kvalitative<br />
sprang eller ves<strong>en</strong>tlige diskontinuerlige <strong>en</strong>dringer i eksister<strong>en</strong>de tr<strong>en</strong>der. Det kan for<br />
eksempel være <strong>en</strong> naturkatastrofe, eller <strong>en</strong> ny og banebryt<strong>en</strong>de teknologi, eller et<br />
regimeskifte – h<strong>en</strong>delser som får uv<strong>en</strong>tete konsekv<strong>en</strong>ser og snur handlingsmønstre og<br />
tr<strong>en</strong>der i samfunnet. Slike overskrid<strong>en</strong>de h<strong>en</strong>delser er i prinsippet u<strong>forutsi</strong>gbare og<br />
kaster i <strong>til</strong>legg om på det forutsagte.<br />
4.3 Behovet for å <strong>forutsi</strong> i prosjekters <strong>tidlig</strong>ste <strong>fase</strong><br />
I <strong>en</strong> situasjon der realisering<strong>en</strong> av prosjektet ligger ett eller flere tiår frem i tid er<br />
mulighet<strong>en</strong> for å <strong>forutsi</strong> med no<strong>en</strong> grad av presisjon svært begr<strong>en</strong>set. Det er nok heller<br />
ikke nødv<strong>en</strong>dig. På dette tidspunktet handler det om å forstå problemet og kunne<br />
beskrive realistiske strategier for å løse dette – og id<strong>en</strong>tifisere ves<strong>en</strong>tlige faktorer som<br />
kan t<strong>en</strong>kes å på<strong>vi</strong>rke realisering<strong>en</strong> av disse strategi<strong>en</strong>e. Problemet fremstår som nåtidige<br />
m<strong>en</strong> <strong>vi</strong>l selvsagt ofte være projisert frem i tid i forsterk<strong>en</strong>de retning. Det kan være behov<br />
for å <strong>forutsi</strong> omfang og <strong>en</strong>dringer i problem<strong>en</strong>e over tid. Dette kan gjøres kvalitativt<br />
eller kvantifiseres med lavt presisjonsnivå.<br />
Prosjektet<br />
Omgivels<strong>en</strong>e<br />
Samfunnsmål<br />
Effektmål<br />
Usikkerhetsfaktorer<br />
Usikkerhetsfaktorer<br />
Resultatmål Resultatmål Resultatmål<br />
Samfunnsperspektiv<br />
Brukerperspektiv<br />
Prosjektperspektiv<br />
Usikkerhetsfaktorer<br />
Ressurser Ressurser Ressurser<br />
Figur 4-1<br />
Prosjektstrategi frems<strong>til</strong>t som et hierarki av h<strong>en</strong>delser<br />
<strong>Concept</strong> rapport nr. 17
60<br />
Prosjektstrategi<strong>en</strong> beskrives i prinsippet slik det er gjort i figur 4.1, i form av <strong>en</strong> årsak<strong>vi</strong>rkningskjede<br />
av h<strong>en</strong>delser som skal realiseres - formulert som mål. Elem<strong>en</strong>t<strong>en</strong>e i d<strong>en</strong>ne<br />
årsak-<strong>vi</strong>rkningskjed<strong>en</strong> er størrelser som i prinsippet bestemmes på et normativt grunnlag<br />
og i mindre grad basert på <strong>forutsi</strong>gelser. Mål<strong>en</strong>e skaleres gjerne <strong>til</strong> omfanget av det<br />
problemet som skal løses slik det er forutsett. Samtidig må det skaleres i forhold <strong>til</strong><br />
ressursinnsats<strong>en</strong> og kapasitet<strong>en</strong> <strong>til</strong> det som prosjektet skal levere. Når det gjelder<br />
leverans<strong>en</strong>, som her er betegnet med resultatmål, så er d<strong>en</strong>ne i prinsippet <strong>forutsi</strong>gbar, <strong>en</strong><br />
antar at det er 100 pros<strong>en</strong>t sannsynlig at prosjektet leverer det som er avtalt.<br />
De eksterne forhold som kan t<strong>en</strong>kes å på<strong>vi</strong>rke strategi<strong>en</strong> fremstår i form av h<strong>en</strong>delser og<br />
er her betegnet som usikkerhetsfaktorer. Disse må forutsees. På et <strong>tidlig</strong> tidspunkt <strong>vi</strong>l det<br />
normalt være <strong>til</strong>strekkelig å uttrykke usikkerhetsfaktor<strong>en</strong>e i kvalitative termer, m<strong>en</strong> det<br />
kan være nyttig å forsøke å <strong>forutsi</strong> når disse kan t<strong>en</strong>kes å inntreffe, og også hvor stor<br />
effekt de kan få. Dette innebærer <strong>en</strong> risikovurdering på et forholds<strong>vi</strong>s lavt<br />
presisjonsnivå, ettersom risiko defineres som sannsynlighet multiplisert med<br />
konsekv<strong>en</strong>s.<br />
Indre<br />
Ytre<br />
Hypotetisk<br />
Effektmål<br />
Samfunnsmål<br />
Kontekstuell<br />
usikkerhet<br />
Resultatmål<br />
Ressurser<br />
Kontekstuell<br />
usikkerhet<br />
Faktisk<br />
Kontekstuell<br />
usikkerhet<br />
Forutsetninger<br />
Figur 4-2 Rammeverk for <strong>tidlig</strong>, kvalitativ vurdering av prosjektkonsepter<br />
4.4 Et rammeverk for <strong>tidlig</strong> vurdering av prosjektstrategi<br />
Det som er nevnt ov<strong>en</strong>for er samm<strong>en</strong>fattet i modell<strong>en</strong> beskrevet i figur 4.2 som <strong>har</strong> fått<br />
stor utbredelse inn<strong>en</strong>for FN, EU og OECD som <strong>en</strong> modell og metode for<br />
konseptvurdering. Modell<strong>en</strong> er kj<strong>en</strong>t som ”Log-frame-modell<strong>en</strong>”, det logiske<br />
rammeverket, og brukes som <strong>en</strong> første <strong>til</strong>nærming <strong>til</strong> å beskrive og risikovurdere <strong>en</strong><br />
strategi. Anv<strong>en</strong>dels<strong>en</strong> omtales derfor også som strategianalyse (Samset 1999). Metod<strong>en</strong><br />
er metodisk konsist<strong>en</strong>t i d<strong>en</strong> forstand at matris<strong>en</strong> beskriver et globalt utfallsrom som kan<br />
romme alle t<strong>en</strong>kelige h<strong>en</strong>delser inn<strong>en</strong>for de dim<strong>en</strong>sjon<strong>en</strong>e som er gitt (<strong>en</strong> h<strong>en</strong>delse er<br />
<strong>en</strong>t<strong>en</strong> faktisk realiserbar - eller hypotetisk, dvs. at sannsynlighet<strong>en</strong> for realisering er<br />
mindre <strong>en</strong>n 100 pros<strong>en</strong>t. H<strong>en</strong>dels<strong>en</strong> hører <strong>en</strong>t<strong>en</strong> <strong>til</strong> inn<strong>en</strong>for strategi<strong>en</strong>, dvs. prosjektets<br />
<strong>Concept</strong> rapport nr. 17
61<br />
ansvarsområde - eller ut<strong>en</strong>for). Samtidig er utfallsrommet delt i gj<strong>en</strong>sidig utelukk<strong>en</strong>de<br />
kategorier (det som er inn<strong>en</strong>for strategi<strong>en</strong> - versus det som er ut<strong>en</strong>for, og det som er<br />
faktisk - versus det som er hypotetisk). Ved å dele inn d<strong>en</strong>ne firefeltsmatris<strong>en</strong> som <strong>vi</strong>st i<br />
figur<strong>en</strong> slik at <strong>en</strong> får fire nivåer vertikalt, fremstår prosjektstrategi<strong>en</strong> på v<strong>en</strong>stre side i<br />
matris<strong>en</strong> som <strong>en</strong> årsak-<strong>vi</strong>rkningskjede, og usikkerhetsfaktor<strong>en</strong>e knyttet <strong>til</strong> hvert nivå i<br />
strategi<strong>en</strong> på høyre side.<br />
D<strong>en</strong> utfordring<strong>en</strong> <strong>en</strong> står overfor i d<strong>en</strong> <strong>tidlig</strong>ste fas<strong>en</strong> er som nevnt å beskrive helhet<strong>en</strong>,<br />
det <strong>vi</strong>l si at strategi<strong>en</strong> skal være konsist<strong>en</strong>t og realistisk, og at usikkerhetsfaktor<strong>en</strong>e skal<br />
være slik at de ikke truer realisering<strong>en</strong> av strategi<strong>en</strong>. Mer konkret innebærer dette<br />
følg<strong>en</strong>de krav og <strong>til</strong>hør<strong>en</strong>de utfordringer når det gjelder informasjon og vurdering (i<br />
kursiv):<br />
1. Strategi<strong>en</strong> skal utgjøre <strong>en</strong> konsist<strong>en</strong>t årsak-<strong>vi</strong>rkningskjede<br />
dette krever vurdering av logikk<strong>en</strong><br />
2. Samfunnsmål og effektmål skal være realiserbare inn<strong>en</strong>for de tidsramm<strong>en</strong>e <strong>en</strong> <strong>har</strong><br />
satt<br />
dette krever vurdering av sannsynlighet for realisering<br />
3. Resultatmålet skal være realiserbart i forhold <strong>til</strong> ressursinnsats<strong>en</strong><br />
dette krever <strong>en</strong> økonomisk vurdering<br />
4. De ves<strong>en</strong>tligste usikkerhetsfaktor<strong>en</strong>e skal id<strong>en</strong>tifiseres<br />
dette krever erfaring og evne <strong>til</strong> å <strong>forutsi</strong><br />
5. Usikkerhetsfaktor<strong>en</strong>e skal <strong>til</strong>ordnes riktig nivå i strategi<strong>en</strong><br />
dette krever vurdering av logikk<strong>en</strong><br />
6. Usikkerhetsfaktor<strong>en</strong>e skal vurderes med h<strong>en</strong>syn <strong>til</strong> sannsynlighet og konsekv<strong>en</strong>s<br />
og kritiske elem<strong>en</strong>ter id<strong>en</strong>tifiseres<br />
det krever sannsynlighetsvurdering<br />
7. Samlet effekt av h<strong>en</strong>delsesusikkerhet<strong>en</strong> skal vurderes<br />
det krever skjønnsmessig vurdering av sannsynlighet<br />
D<strong>en</strong> modell<strong>en</strong> som er beskrevet ov<strong>en</strong>for <strong>har</strong> stor praktisk utbredelse som <strong>en</strong> første<br />
<strong>til</strong>nærming <strong>til</strong> ut<strong>vi</strong>kling<strong>en</strong> og vurdering<strong>en</strong> av prosjektkonsepter. En kan si at d<strong>en</strong><br />
innebærer <strong>en</strong> første grov risikovurdering av <strong>en</strong> prosjekt-ide. Det fremgår av det som er<br />
nevnt ov<strong>en</strong>for - og dette bekreftes av d<strong>en</strong> erfaring<strong>en</strong> <strong>en</strong> <strong>har</strong> med metod<strong>en</strong>, at det ikke<br />
bare er m<strong>en</strong>ingsfullt, m<strong>en</strong> også spesielt effektivt å basere <strong>en</strong> slik analyse stort sett på<br />
kvalitativ informasjon. Med det m<strong>en</strong>es ikke det samme som ukvalifiserte antakelser. En<br />
<strong>har</strong> selvsagt et stort behov for relevant informasjon for å gj<strong>en</strong>nomføre slike analyser.<br />
Grundig beskrivelse og vurdering av problemer og behov, samt interesser og<br />
prioriteringer hos berørte parter er <strong>vi</strong>ktig. Det samme gjelder forhold som kan t<strong>en</strong>kes å<br />
på<strong>vi</strong>rke gj<strong>en</strong>nomføring<strong>en</strong> av <strong>en</strong> strategi. I d<strong>en</strong> grad informasjon<strong>en</strong> er kvantifisert er det<br />
naturlig å samm<strong>en</strong>fatte d<strong>en</strong> i kvalitative termer i analys<strong>en</strong> for å kunne kons<strong>en</strong>trere d<strong>en</strong>ne<br />
om det prinsipielle og ikke om størrelser.<br />
<strong>Concept</strong> rapport nr. 17
62<br />
En vet at indi<strong>vi</strong>duell erfaring al<strong>en</strong>e ikke er det beste grunnlag for å gjøre gode<br />
<strong>forutsi</strong>gelser. Videre, at skjønnsmessige vurderinger ofte på<strong>vi</strong>rkes av indi<strong>vi</strong>ders<br />
holdninger og preferanser, og at slike skjevheter ofte er systematiske og robuste. En vet<br />
også at <strong>forutsi</strong>gelser basert på gruppebasert skjønn g<strong>en</strong>erelt faller bedre ut <strong>en</strong>n indi<strong>vi</strong>ders<br />
skjønn, også bedre <strong>en</strong>n eksperters skjønn (Surowiecki, 2004). Ennå <strong>vi</strong>ktigere er det<br />
kanskje at systematisk bruk av relevant erfaringsmateriale og modeller ofte gir bedre<br />
<strong>forutsi</strong>gelser <strong>en</strong>n eksperters og gruppers skjønnsmessige vurderinger. Dette <strong>til</strong> tross, er<br />
det overrask<strong>en</strong>de hvor lite ressurser som i dag brukes <strong>til</strong> å trekke lærdom fra prosjekter<br />
som <strong>har</strong> vært gj<strong>en</strong>nomført, systematisere dette, gjøre det <strong>til</strong>gj<strong>en</strong>gelig og bruke<br />
lærdomm<strong>en</strong> i forbindelse med nye prosjekter. På dette området ligger det et stort og <strong>til</strong><br />
dels uutforsket ut<strong>vi</strong>klingspot<strong>en</strong>sial.<br />
Dette betyr at det normalt er behov for betydelige forundersøkelser supplert med<br />
kunnskap fra <strong>til</strong>svar<strong>en</strong>de prosjekter. Om <strong>en</strong> i <strong>til</strong>legg gj<strong>en</strong>nomfører analys<strong>en</strong> i et<br />
samarbeid med godt informerte personer i <strong>en</strong> kons<strong>en</strong>susbasert prosess, kan <strong>en</strong> oppnå<br />
meget gode resultater med slike <strong>en</strong>kle hjelpemidler. Uansett <strong>vi</strong>l det i mange <strong>til</strong>feller være<br />
ves<strong>en</strong>tlig bedre <strong>en</strong>n hva som ofte er praksis i dag – nemlig å ikke gjøre <strong>en</strong> grunnlegg<strong>en</strong>de<br />
systematisk innled<strong>en</strong>de vurdering.<br />
4.5 Enkelte verktøy og teknikker<br />
D<strong>en</strong>ne studi<strong>en</strong> fokuserer utelukk<strong>en</strong>de på konseptfas<strong>en</strong>, som i figur 4.3 er delt inn i to<br />
del<strong>fase</strong>r: Konseptdefinisjon og konseptut<strong>vi</strong>kling. Skiss<strong>en</strong> <strong>vi</strong>ser hvordan vanlige<br />
teknikker er knyttet <strong>til</strong> hverandre og repres<strong>en</strong>terer et helhetlig og systematisk sett av<br />
analytiske steg der valg av parametere og bearbeiding av informasjon utgjør <strong>en</strong> helhet.<br />
Elem<strong>en</strong>t<strong>en</strong>e som er illustrert i figur<strong>en</strong> er summarisk beskrevet ned<strong>en</strong>for.<br />
Tilnærming<strong>en</strong> som beskrives her er selvsagt bare <strong>en</strong> av mange mulige måter å foreta<br />
systematisk problemløsning på. Imidlertid bygger d<strong>en</strong> på kj<strong>en</strong>te og mye anv<strong>en</strong>dte<br />
metoder – og <strong>vi</strong>ser hvordan disse bygger på hverandre - og bringer inn nye parametere<br />
etter hvert - som gir grunnlag for <strong>vi</strong>dere bearbeiding. Et <strong>vi</strong>ktig kj<strong>en</strong>netegn ved de tre<br />
s<strong>en</strong>trale elem<strong>en</strong>t<strong>en</strong>e i figur<strong>en</strong>, det <strong>vi</strong>l si SWOT-analys<strong>en</strong>, strategianalys<strong>en</strong> og<br />
usikkerhetsanalys<strong>en</strong>, er at de er repres<strong>en</strong>terer fullst<strong>en</strong>dige, globale utfallsrom som er delt<br />
opp i gj<strong>en</strong>sidig utelukk<strong>en</strong>de kategorier, slik at de gir konsist<strong>en</strong>te rammer for å analysere<br />
konsepter.<br />
Konseptdefinisjon<br />
Konseptet skal i prinsippet være det mest h<strong>en</strong>siktsmessige svaret på ett eller flere mer<br />
eller mindre konkret uttalte behov. En helhetlig <strong>til</strong>nærming <strong>til</strong>sier at <strong>en</strong> først må<br />
klargjøre hva disse behov<strong>en</strong>e er og de funksjonskrav<strong>en</strong>e som behov<strong>en</strong>e medfører i d<strong>en</strong><br />
kontekst<strong>en</strong> 9 som konseptet <strong>vi</strong>l være <strong>en</strong> del av. Kravet <strong>til</strong> d<strong>en</strong> prosess<strong>en</strong> som fører fram<br />
<strong>til</strong> id<strong>en</strong>tifisering av et prosjekt konsept er først og fremst at d<strong>en</strong> skal være åp<strong>en</strong>. Det<br />
9 sosialt, økonomisk, institusjonelt, teknisk, miljømessig og politisk<br />
<strong>Concept</strong> rapport nr. 17
63<br />
betyr at d<strong>en</strong> ikke er bundet av på forhånd bestemte valg, m<strong>en</strong> legger <strong>til</strong> rette for å<br />
id<strong>en</strong>tifisere ulike alternativer på <strong>en</strong> fordomsfri måte.<br />
Systemanalyse<br />
Funksjonskrav<br />
Konsept<br />
Konseptdefinisjon<br />
• Erfaringsoverføring<br />
• Sc<strong>en</strong>ario-teknikker<br />
• Delphi-analyse<br />
• Modellering<br />
• Simulering<br />
• Etc.<br />
Konseptut<strong>vi</strong>kling<br />
SWOT-analyse<br />
Indre<br />
Ytre<br />
Usikkerhetsvurdering<br />
Positivt<br />
Negativt<br />
Styrke<br />
Svakhet<br />
Mulighet<br />
Trussel<br />
Positivt<br />
Negativt<br />
Forv<strong>en</strong>tning<br />
0<br />
0<br />
Risiko<br />
Stor<br />
forv<strong>en</strong>tning<br />
Forv<strong>en</strong>tning<br />
Risiko<br />
Fatal risiko<br />
Sannsynlighet<br />
Begr<strong>en</strong>set<br />
Strategianalyse<br />
Indre Ytre<br />
Samfunnsmål<br />
Usikkerhet<br />
Effektmål<br />
Usikkerhet<br />
Resultat-<br />
Usikkerhet<br />
mål<br />
Strategiske<br />
rammebetingelser<br />
Strategi<br />
Høy<br />
Ressurser Forutsetning<br />
Sannsynlighet<br />
Figur 4-3<br />
Systematisk informasjonsbearbeiding på vei<strong>en</strong> fra problem <strong>til</strong> konsept<br />
Systemanalyse repres<strong>en</strong>terer <strong>en</strong> systematisk <strong>til</strong>nærming <strong>til</strong> problemløsning ved at <strong>en</strong><br />
beskriver problems<strong>til</strong>ling<strong>en</strong> som et system samt systemets ytre betingelser for å lykkes,<br />
og deretter id<strong>en</strong>tifiserer konkrete løsninger og tester dem ut mot systemets ytre<br />
betingelser. Dette gir grunnlag for å foreta et valg. Systemanalys<strong>en</strong> er altså <strong>en</strong> ut<strong>en</strong>fraog-inn<br />
<strong>til</strong>nærming som antydet i figur 4.3. En bryter derved med tradisjonell<br />
problemløsning som tar utgangspunkt i et grunnlegg<strong>en</strong>de valg og deretter drøfter<br />
effekt<strong>en</strong> av dette.<br />
Metodegrunnlaget som b<strong>en</strong>yttes kan være alt fra <strong>en</strong>kle konseptuelle modeller <strong>til</strong><br />
systemdynamisk simulering. Som nevnt ov<strong>en</strong>for er det imidlertid helt grunnlegg<strong>en</strong>de at<br />
<strong>en</strong> trekker inn relevant erfaring fra likn<strong>en</strong>de situasjoner eller prosjekter. Tid og systemets<br />
livsløp <strong>vi</strong>l være <strong>en</strong> s<strong>en</strong>tral parameter i systemanalys<strong>en</strong>. En g<strong>en</strong>erell prosedyre kan være<br />
som følger:<br />
<strong>Concept</strong> rapport nr. 17
64<br />
1. Systemdefinisjon: Fokusere på et problemkompleks og avgr<strong>en</strong>se systemet<br />
2. Behovsdefinisjon: Id<strong>en</strong>tifisere s<strong>en</strong>trale parter som inngår eller på<strong>vi</strong>rkes,<br />
deres behov og prioriteringer, og ev<strong>en</strong>tuelle <strong>en</strong>dringer over tid i hele<br />
livsløpet.<br />
3. Kravspesifikasjon: Ut fra de behov som foreligger id<strong>en</strong>tifisere funksjonelle<br />
krav (hvordan systemet skal <strong>vi</strong>rke), fysiske krav (hvordan det skal bygges og<br />
hva det skal tåle), operasjonelle krav (hvordan systemet skal drives), og<br />
økonomiske krav (hva systemet skal koste i ut<strong>vi</strong>kling og drift)<br />
4. Alternative delsystemer: Id<strong>en</strong>tifisere teknologier eller konsepter som kan<br />
bidra <strong>til</strong> å <strong>til</strong>fredss<strong>til</strong>le systemets krav<br />
5. Ytelsesvurdering: Teste delsystemer mot kravspesifikasjon<strong>en</strong><br />
6. Konseptvalg: Evaluere alternativer for å komme frem <strong>til</strong> det som er mest<br />
egnet<br />
7. Sårbarhetstesting: Simulere systemet under forskjellige sc<strong>en</strong>arier med<br />
<strong>en</strong>dringer, feil og forstyrrelser, for eksempel ved hjelp av modeller<br />
8. Beskrive systemet<br />
For å gj<strong>en</strong>nomføre <strong>en</strong> slik omfatt<strong>en</strong>de prosedyre <strong>vi</strong>l <strong>en</strong> ha behov for konkrete verktøy<br />
og teknikker som antydet i figur<strong>en</strong>. Det kan være databaser og nettverk for å sikre<br />
<strong>til</strong>gang <strong>til</strong> relevant erfaring fra likn<strong>en</strong>de prosjekter, Delphi-teknikk eller Monte Carlo<br />
simulering for å <strong>forutsi</strong> eller estimere, sc<strong>en</strong>ario-verktøy og mind-mapping teknikker for<br />
å beskrive/<strong>vi</strong>sualisere, flermålsanalyse for å rangere alternativer, og systemdynamiske<br />
modeller for å vurdere effekt og foreta s<strong>en</strong>siti<strong>vi</strong>tets-testing.<br />
Konseptut<strong>vi</strong>kling<br />
Gitt at <strong>en</strong> <strong>har</strong> funnet fram <strong>til</strong> ett eller flere lov<strong>en</strong>de konsepter <strong>vi</strong>l det være behov for å<br />
konkretisere og ut<strong>vi</strong>kle disse fra idé <strong>til</strong> det som <strong>vi</strong>l være det strategiske valget. For å<br />
kunne gjøre <strong>vi</strong>l det være behov for ytterligere informasjon og konkretisering av hva <strong>en</strong><br />
ønsker å oppnå, hva prosjektet skal produsere, h<strong>vi</strong>lke ressurser som står <strong>til</strong> rådighet, og<br />
h<strong>vi</strong>lke <strong>muligheter</strong> og begr<strong>en</strong>sninger som foreligger for å gj<strong>en</strong>nomføre prosjektet.<br />
Et første steg kan være å foreta <strong>en</strong> SWOT-analyse. 10 D<strong>en</strong>ne teknikk<strong>en</strong> trekker opp et<br />
utfallsrom delt i fire kategorier for å beskrive kj<strong>en</strong>netegn ved det påt<strong>en</strong>kte prosjektet.<br />
D<strong>en</strong> skiller altså mellom det interne og det eksterne på d<strong>en</strong> <strong>en</strong>e sid<strong>en</strong> og det positive og<br />
det negative på d<strong>en</strong> andre sid<strong>en</strong>.<br />
SWOT-metod<strong>en</strong> brukes for å h<strong>en</strong>te fram informasjon som grunnlag for<br />
strategidannelse. Strategi<strong>en</strong> blir <strong>til</strong> i gr<strong>en</strong>sesnittet mellom <strong>en</strong> kartlegging og vurdering av<br />
de <strong>muligheter</strong> og trusler som prosjektet står overfor i d<strong>en</strong> kontekst<strong>en</strong> det opererer<br />
inn<strong>en</strong>for – der <strong>en</strong> også vurderer prosjektets eg<strong>en</strong> styrke og svakheter. Strategi<strong>en</strong>s mål er<br />
å utnytte de mulighet<strong>en</strong>e som finnes på bakgrunn av prosjektets styrke, samtidig som <strong>en</strong><br />
10 SWOT står for Str<strong>en</strong>gth, Weaknesses, Opportunities and Threats<br />
<strong>Concept</strong> rapport nr. 17
65<br />
unngår ytre trusler og tar høyde for indre svakheter. Målet er altså ambisiøst. Metod<strong>en</strong><br />
<strong>har</strong> imidlertid et begr<strong>en</strong>set siktemål. D<strong>en</strong> brukes først og fremst prospektivt som et<br />
hjelpemiddel <strong>til</strong> å kartlegge <strong>vi</strong>ktige forhold som er relevant for strategisk planlegging i<br />
<strong>tidlig</strong>fas<strong>en</strong>. SWOT analys<strong>en</strong> forutsetter imidlertid at <strong>en</strong> går nærmere inn på prosjektet<br />
for å t<strong>en</strong>ke det inn i sin kontekst institusjonelt, teknisk, miljømessig, samfunnsmessig,<br />
etc.<br />
Svakheter ved metod<strong>en</strong> er at <strong>en</strong> slik <strong>en</strong>kel beskrivelse av <strong>vi</strong>rkelighet<strong>en</strong> i kategorier ikke<br />
bidrar <strong>til</strong> å illustrere samspillet og dynamikk<strong>en</strong> i de prosess<strong>en</strong>e <strong>en</strong> studerer, og derfor<br />
bare kan brukes i <strong>en</strong> første <strong>til</strong>nærming <strong>til</strong> <strong>en</strong> analyse. Resultatet avh<strong>en</strong>ger av innsikt<strong>en</strong> og<br />
forståels<strong>en</strong> hos de som med<strong>vi</strong>rker i analys<strong>en</strong>, og ikke minst samm<strong>en</strong>setning<strong>en</strong> av disse.<br />
Dersom ikke de <strong>vi</strong>ktigste interessegrupp<strong>en</strong>e er repres<strong>en</strong>tert <strong>vi</strong>l resultatet ha begr<strong>en</strong>set<br />
verdi og gyldighet. Dersom resultatet bygger på <strong>en</strong> kons<strong>en</strong>susbasert dialog mellom<br />
informerte parter kan resultatet av SWOT-analyser være meget verdifullt.<br />
Et neste logisk steg <strong>vi</strong>l være å foreta <strong>en</strong> strategianalyse, som beskrevet i figur 4.2. D<strong>en</strong><br />
<strong>vi</strong>derefører SWOT-analys<strong>en</strong> og beskriver igj<strong>en</strong> et metodisk konsist<strong>en</strong>t utfallsrom der <strong>en</strong><br />
skiller mellom indre og ytre forhold langs d<strong>en</strong> <strong>en</strong>e aks<strong>en</strong>, og innfører sannsynlighet for<br />
realisering som <strong>en</strong> ny parameter langs d<strong>en</strong> andre aks<strong>en</strong>. Et s<strong>en</strong>tralt po<strong>en</strong>g her er skillet<br />
mellom hva som er faktisk (realiserbart), og hva som er hypotetisk (ønskelig). Når<br />
utfallsrommet deles inn i åtte deler som <strong>vi</strong>st i figur 4.3 kalles det et logisk rammeverk.<br />
Dette beskriver prosjektstrategi<strong>en</strong> på v<strong>en</strong>stre side, og usikkerhetsfaktor<strong>en</strong>e som på<strong>vi</strong>rker<br />
strategi<strong>en</strong> på høyre side. Rammeverket brukes for å drøfte og analysere sannsynlighet<br />
for realisering med sikte på å få fram et mest mulig realistisk gj<strong>en</strong>nomførbart konsept på<br />
et <strong>tidlig</strong> tidspunkt.<br />
Metod<strong>en</strong> er <strong>en</strong> <strong>en</strong>kel målstyringsteknikk som først og fremst egner seg for kvalitative<br />
vurderinger. D<strong>en</strong> anv<strong>en</strong>des ofte i arbeidsgrupper der nøkkelpersoner og ressurspersoner<br />
analyserer alternative prosjektstrategier på grunnlag av eg<strong>en</strong> erfaring, opplysninger fra<br />
forundersøkelser osv. I slike samm<strong>en</strong>h<strong>en</strong>ger <strong>vi</strong>l mange av innspill<strong>en</strong>e være basert på<br />
subjektive vurderinger og antagelser. Et premiss i slike arbeidsgrupper er normalt at alle<br />
konklusjoner skal være basert på kons<strong>en</strong>sus.<br />
Teknikk<strong>en</strong> er også godt egnet <strong>til</strong> å foreta <strong>en</strong> <strong>en</strong>kel vurdering av systematikk<strong>en</strong> og<br />
realism<strong>en</strong> i eksister<strong>en</strong>de konsepter eller prosjektutforminger. Når <strong>en</strong> plotter inn<br />
prosjektets mål i matris<strong>en</strong>s v<strong>en</strong>stre side og usikkerhetselem<strong>en</strong>t<strong>en</strong>e på høyre side <strong>vi</strong>l <strong>en</strong><br />
ofte finne at prosjekter <strong>har</strong> uklare, ambiøse, komplekse, eller samm<strong>en</strong>satte mål som ikke<br />
gir <strong>en</strong> klar retning for hvor <strong>en</strong> <strong>vi</strong>l h<strong>en</strong>, og at det kanskje er interne målkonflikter. En<br />
finner av og <strong>til</strong> at det som er angitt som resultatmål i <strong>vi</strong>rkelighet<strong>en</strong> er effektmål, og<br />
omv<strong>en</strong>dt – og at det som er angitt som mål ofte er usikkerhetsfaktorer ut<strong>en</strong>for<br />
prosjektets mandat, og omv<strong>en</strong>dt. En slik gj<strong>en</strong>nomgang av et eksister<strong>en</strong>de prosjekt <strong>vi</strong>l<br />
gjerne gi <strong>en</strong> avklaring av konsist<strong>en</strong>s og realisme og føre <strong>til</strong> ves<strong>en</strong>tlige forbedringer i<br />
prosjektstrategi<strong>en</strong>.<br />
I d<strong>en</strong> innled<strong>en</strong>de fas<strong>en</strong> av konseptut<strong>vi</strong>kling<strong>en</strong> er det vanlig å begr<strong>en</strong>se ambisjonsnivået<br />
<strong>til</strong> å foreta r<strong>en</strong>t kvalitative vurderinger og ikke tallfeste omfang, kostnad eller tid. Etter<br />
hvert som vurdering<strong>en</strong> av konseptet skrider frem, <strong>vi</strong>l <strong>en</strong> i øk<strong>en</strong>de grad kvantifisere<br />
<strong>en</strong>keltkompon<strong>en</strong>t<strong>en</strong>e i strategi<strong>en</strong> og de eksterne usikkerhetsfaktor<strong>en</strong>e, for å øke<br />
<strong>Concept</strong> rapport nr. 17
66<br />
presisjon<strong>en</strong> i vurdering<strong>en</strong>e og <strong>til</strong>passe konseptet <strong>til</strong> de funksjonskrav<strong>en</strong>e og d<strong>en</strong><br />
ressurs<strong>til</strong>gang<strong>en</strong> som er aktuell. Teknikk<strong>en</strong> bidrar ikke minst <strong>til</strong> å id<strong>en</strong>tifisere<br />
omgivelsesbasert usikkerhet, og vurdere de <strong>muligheter</strong> og risiki som usikkerhet<strong>en</strong><br />
innebærer.<br />
D<strong>en</strong>ne metod<strong>en</strong> er primitiv i d<strong>en</strong> forstand at d<strong>en</strong> bare b<strong>en</strong>ytter <strong>en</strong>kle, ofte intuitive<br />
sannsynlighetsvurderinger. Erfaring<strong>en</strong> <strong>vi</strong>ser imidlertid at når informasjonsunderlaget er<br />
godt og metod<strong>en</strong> brukes av fornuftig samm<strong>en</strong>satte arbeidsgrupper, kan <strong>en</strong> oppnå gode<br />
resultater på <strong>en</strong> <strong>en</strong>kel og effektiv måte. Ikke minst bidrar d<strong>en</strong> <strong>til</strong> kommunikasjon mellom<br />
dem som deltar i prosess<strong>en</strong> og fremmer <strong>en</strong> felles forståelse av prosjektet som kommer<br />
<strong>til</strong> nytte under d<strong>en</strong> påfølg<strong>en</strong>de detaljutforming<strong>en</strong> og gj<strong>en</strong>nomføring<strong>en</strong>.<br />
Gitt at <strong>en</strong> <strong>har</strong> definert <strong>en</strong> strategi <strong>vi</strong>l det neste opplagte steget være å foreta <strong>en</strong> vurdering<br />
av usikkerhet knyttet <strong>til</strong> realisering av strategi<strong>en</strong>. Figur 4.3 skisserer et rammeverk for<br />
grovanalyse av usikkerhetsfaktorer. Her <strong>vi</strong>derefører <strong>en</strong> skillet mellom det som antas<br />
positivt og negativt fra SWOT-analys<strong>en</strong> for å skille mellom <strong>muligheter</strong> og risiki. Igj<strong>en</strong><br />
innføres sannsynlighet som <strong>en</strong> ny parameter. Ved å dele inn utfallsrommet i<br />
underkategorier <strong>vi</strong>l <strong>en</strong> id<strong>en</strong>tifisere lavrisiko- og lavmulighets- h<strong>en</strong>delser der både<br />
konsekv<strong>en</strong>s og sannsynlighet er lav. Dette er h<strong>en</strong>delser <strong>en</strong> kan se bort fra. På d<strong>en</strong><br />
negative sid<strong>en</strong> kan <strong>en</strong> id<strong>en</strong>tifisere h<strong>en</strong>delser som <strong>har</strong> stor konsekv<strong>en</strong>s og stor<br />
sannsynlighet for å inntreffe og som derfor krever at <strong>en</strong> redefinerer konseptet, såkalt<br />
fatal risiko. Grovanalys<strong>en</strong> gir også oversikt over de gj<strong>en</strong>stå<strong>en</strong>de usikkerhetsfaktor<strong>en</strong>e<br />
som det må tas h<strong>en</strong>syn <strong>til</strong> i d<strong>en</strong> <strong>vi</strong>dere vurdering<strong>en</strong> av strategi<strong>en</strong>.<br />
Resultatet av konseptut<strong>vi</strong>kling<strong>en</strong> <strong>vi</strong>l i første instans være at det etableres et strategisk<br />
rammeverk for utforming og gj<strong>en</strong>nomføring av prosjektet. Det logiske rammeverket i<br />
figur 4.2 beskriver prosjektkonseptet i et strategisk perspektiv. Usikkerhet<strong>en</strong> knyttet <strong>til</strong><br />
dette gjør at det <strong>vi</strong>l være vanskelig å realisere prosjektet som forutsatt, og at <strong>en</strong> må <strong>til</strong>late<br />
fleksibilitet i gj<strong>en</strong>nomføring<strong>en</strong>. For å unngå at dette fører <strong>til</strong> for store av<strong>vi</strong>k i d<strong>en</strong><br />
strategiske retning<strong>en</strong> etableres det strategiske rammebetingelser for d<strong>en</strong> som<br />
gj<strong>en</strong>nomfører prosjektet.<br />
To hovedforutsetninger for at prosjekter skal lykkes er at <strong>en</strong> i <strong>tidlig</strong>fas<strong>en</strong> kommer frem<br />
<strong>til</strong> <strong>en</strong> fornuftig strategi og at <strong>en</strong> i gj<strong>en</strong>nomføringsfas<strong>en</strong> <strong>har</strong> d<strong>en</strong> nødv<strong>en</strong>dige fleksibilitet <strong>til</strong><br />
å foreta nødv<strong>en</strong>dige taktiske valg etter hvert. Som nevnt i kapittel 1 er skillet mellom det<br />
strategiske grepet og d<strong>en</strong> taktiske fleksibilitet<strong>en</strong> <strong>vi</strong>ktig i prosjektstyring. I <strong>til</strong>feller der et<br />
prosjekt både finansieres og gj<strong>en</strong>nomføres av <strong>en</strong> og samme part unngår <strong>en</strong> at det<br />
oppstår prinsipielle interessekonflikter i gr<strong>en</strong>sedragning<strong>en</strong> mellom det strategiske og det<br />
taktiske. Ofte er dette ikke <strong>til</strong>fellet, og det kan oppstå betydelige interessekonflikter<br />
mellom d<strong>en</strong> finansier<strong>en</strong>de part<strong>en</strong>s ønske om strategisk retning og d<strong>en</strong> gj<strong>en</strong>nomfør<strong>en</strong>de<br />
part<strong>en</strong>s behov for taktisk manøvreringsmulighet.<br />
På grunnlag av de analys<strong>en</strong>e som er beskrevet ov<strong>en</strong>for <strong>vi</strong>l <strong>en</strong> kunne trekke opp<br />
strategiske rammebetingelser for det t<strong>en</strong>kte prosjektet, det <strong>vi</strong>l si at <strong>en</strong> spesifiserer de<br />
<strong>vi</strong>ktigste styringsparameterne sett fra prosjekteier<strong>en</strong>s eller d<strong>en</strong> som finansierer<br />
prosjektets side. Strategi<strong>en</strong> gir de <strong>vi</strong>ktigste styringsparameterne for d<strong>en</strong> som<br />
gj<strong>en</strong>nomfører prosjektet. Skiss<strong>en</strong> på figur 4.3 antyder at rammebetingels<strong>en</strong>e skal<br />
defineres så <strong>vi</strong>dt at de gir d<strong>en</strong> nødv<strong>en</strong>dige taktiske fleksibilitet for d<strong>en</strong> som<br />
<strong>Concept</strong> rapport nr. 17
67<br />
gj<strong>en</strong>nomfører prosjektet, dvs. at de gir rom for å håndtere usikkerhet og uforutsette<br />
h<strong>en</strong>delser i gj<strong>en</strong>nomføring<strong>en</strong>. Strategi<strong>en</strong> og rammebetingels<strong>en</strong>e <strong>vi</strong>l utgjøre <strong>en</strong> fullst<strong>en</strong>dig<br />
beskrivelse av det t<strong>en</strong>kte prosjektet på konseptstadiet.<br />
4.6 Referanser<br />
Bazerman, Max, 1994, Judgm<strong>en</strong>t in Managerial Decision Making, John Wiley & Sons, Inc.,<br />
New York<br />
B<strong>en</strong>nett, Deborah, 2004, Logic made easy, P<strong>en</strong>guin Books, London<br />
Christ<strong>en</strong>s<strong>en</strong> Sør<strong>en</strong>, Kreiner Kristian, Prosjektledelse under usikkerhet, Universitetsforlaget,<br />
Oslo 1991<br />
Cooke Roger M., 1991, Experts in Uncertainty. Opinion and Subjective Probability In Sci<strong>en</strong>ce,<br />
Oxford University Press<br />
de Jouv<strong>en</strong>el Bertrand, 1967, The art of conjecture<br />
Giger<strong>en</strong>zer Gerd, Todd Peter M., 1999, Simple Heuristics That Make Us Smart, Oxford<br />
University Press, Inc.<br />
Gladwell Malcolm, 2005, Blink. The Power of Thinking Without Thinking, P<strong>en</strong>guin Books<br />
Ltd<br />
Goodwin, Paul and Wright, George, 1996, Decision Analysis for Managem<strong>en</strong>t Judgm<strong>en</strong>t, John<br />
Wiley & Sons, Inc., London<br />
Gullvåg, Ingemund, 1990, Rasjonalitet, forståelse og forklaring. Innføring i argum<strong>en</strong>tasjonsteori,<br />
logikk og <strong>vi</strong>t<strong>en</strong>skapsfilosofi, Tapir Akademisk Forlag, Trondheim<br />
Lewis H. W., 1997, Why flip a coin The art and sci<strong>en</strong>ce of good decisions, John Wiley & Sons,<br />
Inc.<br />
Samset, Knut, 1999, The Logical Framework Approach (LFA), Handbook for objectives-ori<strong>en</strong>ted<br />
planning, 4th edition, Norad, Oslo<br />
Samset, Knut, 2001, Prosjektvurdering i <strong>tidlig</strong><strong>fase</strong>, Fokus på konseptet, Tapir Akademisk<br />
Forlag, Trondheim<br />
Samset, Knut, 2006: Design of high-uncertainty projects in international aid, paper<br />
pres<strong>en</strong>tert på konferans<strong>en</strong> “PROMAC 2006”, Sydney<br />
Surowiecki James, 2004, The Wisdom of Crowds. Why the Many Are Smarter Than the Few,<br />
Little, Brown/ Doubleday<br />
Teig<strong>en</strong>, Karl Halvor, 2006: Skjønn og skivebom. Hvordan <strong>vi</strong> bedømmer usikkerhet, Foredrag,<br />
Norsk S<strong>en</strong>ter for Prosjektledelse, Oslo<br />
Wright George and Ayton Peter (ed.), 1987, Judgm<strong>en</strong>tal forecasting, John Wiley & Sons Ltd.<br />
<strong>Concept</strong> rapport nr. 17