Årsmelding 2006 - Fjell kommune
Årsmelding 2006 - Fjell kommune
Årsmelding 2006 - Fjell kommune
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong><br />
Årsmelding <strong>2006</strong><br />
Styring, engasjement, tillit og service
Viktige hendingar <strong>2006</strong><br />
Næringsutvikling:<br />
• Region Vest - frå Stord til Mongstad - vart peika ut som nasjonalt senter for undervassteknologi, EUT. Administrasjonssenteret<br />
er lokalisert på Ågotnes (CCB).<br />
• Teknologilina på Sotra Vidaregåande skule vart opna.<br />
• Den første teknologibarnehagen såg verdas lys.<br />
• Miljøvernminister Helen Bjørnøy lanserte Perler i Nordsjøløypa som 1 av 11 pilotprosjekt innan verdiskapingsprogrammet for<br />
kulturminner.<br />
• Vedtak om etablering av ein høgskuleavdeling innan undervassteknologi på Straume.<br />
• Rundkøyring på Ågotnes vart vedteke.<br />
• Utbetring av fylkesvegen Polleide-Landro med vatten og avlaup.<br />
Kultur:<br />
• Amfiet ved Foldnes kyrkje vart opna.<br />
• Kystsogevekene <strong>2006</strong> vart arrangert.<br />
• Stor festivitas då Vestkystfestivalen <strong>2006</strong> vart arrangert.<br />
• Utgjeving av bygdeboka Band III av <strong>Fjell</strong> bygdebok.<br />
• Ferjekaia på Solsvik vart kjøpt av <strong>kommune</strong>n.<br />
• Skitnebotn avfallplass på Dala vart sikra.<br />
• Rehabilitering av <strong>Fjell</strong> kulturhus.<br />
• Knarrevik skule som ny kulturskule.<br />
• Rehabilitering av Bildøyhallen.<br />
• Fjerna ventelistene til kulturskulen.<br />
• Vedtak om oppretting av kommunalt kulturfond.<br />
Viktige planar:<br />
• Rehabilitering av <strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong> sitt bygg i Bildøybakken.<br />
• Plan psykisk helse vart vedteke i Kommunestyret.<br />
• Komite for plan og utvikling vedtok å leggja <strong>kommune</strong>planen sin arealdel ut på høyring.<br />
• Ungdomsplanen vart vedteke i Kommunestyret.<br />
• Kommunedelplan for Straume vart vedteke i Kommunestyret.<br />
• Kommunedelplan for trafikksikring vart vedteke i Kommunestyret.<br />
• Rullering av IKT-strategi <strong>2006</strong>.<br />
Anna:<br />
• Sotra brannvern IKS vart formelt skipa.<br />
• <strong>Fjell</strong> kommunale pensjonskasse vart formelt skipa.<br />
• Storbrannen i <strong>Fjell</strong> vart meldt til brannvesenet kl. 16:30 – 5. mai. Siste rest av storbrannen vart sløkt 12. mai.<br />
• Prosjektet «OSIKUS» fekk 4,8 millionar kroner frå HØYKOM.<br />
• Minnesmerke over Dr. Gjelstein vart avduka.<br />
• Den store parkeringsplassen til <strong>Fjell</strong> festning vart opna.<br />
• Noreg.no gav den nye nettsida til <strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong> 5 stjerner – beste offentlege nettstad i Hordaland.<br />
• Innføring av servicebuss til grendene.
Innhald<br />
Organisasjonen - <strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong>.......................................................................................4<br />
Politikk i <strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong>.....................................................................................................5<br />
Rådmannen <strong>2006</strong>.................................................................................................................6<br />
Økonomi <strong>2006</strong> ..................................................................................................................10<br />
Tenestene i <strong>kommune</strong>n.....................................................................................................19<br />
• Skulesjefen.................................................................................................................20<br />
• Omsorgssjefen...........................................................................................................24<br />
• Helsesjefen.................................................................................................................27<br />
• Sosialsjefen.................................................................................................................30<br />
• Barnehagesjefen.........................................................................................................33<br />
Stab- og støtteeiningar......................................................................................................36<br />
• Plan- og utbyggingssjefen.........................................................................................37<br />
• Servicetorgsjefen.......................................................................................................39<br />
• Eigedomssjefen..........................................................................................................41<br />
• Økonomisjefen..........................................................................................................43<br />
• Personalsjefen............................................................................................................44<br />
• IKT-sjefen..................................................................................................................46<br />
Selskap og stiftingar..........................................................................................................47<br />
• Sotra Brannvern IKS.................................................................................................48<br />
• Gode Sirklar AS.........................................................................................................50<br />
KOSTRA - utvalde nøkkeltal............................................................................................54<br />
KOSTRA............................................................................................................................55<br />
Utvalde demografiske nøkkeltal.......................................................................................62<br />
Arbeidstakarorganisasjonane i <strong>Fjell</strong>.................................................................................64<br />
Likestilling i <strong>2006</strong>..............................................................................................................66<br />
Utfordringar frå ordførar og rådmann............................................................................68<br />
Grafisk formgiving: Kjell Andersland - Ide og design: Kjell Andersland, Knut Helge Olsen<br />
Prosjektleiar: Knut Helge Olsen - Prosjektmedarbeidarar: Kjersti Turøy, Kjell Andersland
Organisasjonen - <strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong><br />
Kommunestyret<br />
i <strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong><br />
Formannskapet<br />
Diverse andre<br />
i <strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong><br />
nemder, råd og utval<br />
Sotra Brannvern<br />
Komite for<br />
Komite for<br />
Komite for<br />
IKS<br />
Drift<br />
Finans og forvaltning<br />
Plan og utbygging<br />
<strong>Fjell</strong> VAR a/s<br />
<strong>Fjell</strong><br />
Stab- og støttefunksjonar<br />
Rådmann<br />
Driftsfunksjonar<br />
Bustadstifting<br />
Diverse- og<br />
Plan og utbyggingssjefen<br />
Tryggleik og<br />
Beredskap<br />
Sosialsjefen<br />
andre stiftingar<br />
Personalsjefen<br />
Barnehagesjefen<br />
Økonomisjefen<br />
Skulesjefen<br />
Servicetorgsjefen<br />
Helsesjefen<br />
Eigedomssjefen<br />
Omsorgsjefen<br />
IKT-sjefen<br />
Ordførar Jan Utkilen (til høgre) og Varaordførar Espen Villanger
Politikk i <strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong><br />
Valperioden 2003 – 2007 samarbeider AP, SL, KrF<br />
og SP om den politiske leiinga av <strong>kommune</strong>n.<br />
Politiske hovudoppgåver:<br />
• Kommunestyret - 45 representantar - tek<br />
seg av overordna planar, økonomiske saker,<br />
interkommunale samanslutningar mv.<br />
• Formannskapet - 9 representantar – tilrettelegg<br />
handlingsprogram, økonomiplan, årsbudsjett og<br />
revidert budsjett for avgjerd i <strong>kommune</strong>styret.<br />
• Komite for finans og forvaltning, KFF, har finansog<br />
eigedomsforvaltning, organisasjonsutvikling og<br />
arbeidsgjevarpolitikk som ansvarsområde. KFF<br />
fungerer også som klagenemd.<br />
• Komite for drift, KD, følgjer opp drifta i dei<br />
brukarretta tenestene.<br />
• Komite for plan og utvikling, KPU, behandlar<br />
byggjesaker og alle typar planar. KPU har ansvar<br />
for gjennomføring av kommunale investeringar.<br />
Politisk leiing 2003 – 2007 har vore:<br />
Ordførar: Jan Utkilen (SL)<br />
Varaordførar: Espen Villanger (AP)<br />
Politisk arbeidsutval, PAU, er samansett av ordførar,<br />
varaordførar og dei tre komiteleiarane. PAU fordeler<br />
arbeidsoppgåvene til komiteane og set den politiske<br />
dagsorden.<br />
Kommunestyrets samansetjing 2003 – 2007<br />
Parti<br />
Tal representantar<br />
Framstegspartiet (FrP) 13<br />
Det Norske Arbeiderparti (AP) 9<br />
Sotralista (SL) 8<br />
Høgre (H) 6<br />
Kristeleg Folkeparti (KrF) 5<br />
Sosialistisk Venstreparti (SV) 3<br />
Senterpartiet (SP) 1<br />
Formannskapet<br />
Parti<br />
Komite for finans og forvaltning<br />
Parti<br />
Ordførar Jan Utkilen<br />
Sotralista (SL)<br />
Leiar Marianne S. Bjorøy<br />
Det Norske Arbeiderparti (AP)<br />
Eli Årdal Berland<br />
Høgre (H)<br />
Alvhild Tofterå Berge<br />
Sotralista (SL)<br />
Marianne S. Bjorøy<br />
Det Norske Arbeiderparti (AP)<br />
Marianne B. Gammelsæter<br />
Kristeleg Folkeparti (KrF)<br />
Anita Heggholmen<br />
Sotralista (SL)<br />
Øyvind Herland<br />
Framstegspartiet (FrP)<br />
Georg Indrevik<br />
Framstegspartiet (FrP)<br />
Georg Indrevik<br />
Framstegspartiet (FrP)<br />
Kristen M. Kjølen<br />
Kristeleg Folkeparti (KrF)<br />
Anita Garlid Johannessen<br />
Framstegspartiet (FrP)<br />
Lars Lie<br />
Høgre (H)<br />
Lars Lie<br />
Høgre (H)<br />
Espen Villanger<br />
Det Norske Arbeiderparti (AP)<br />
Inge Ree<br />
Kristeleg Folkeparti (KrF)<br />
Edith Sønnervig<br />
Framstegspartiet (FrP)<br />
Espen Strømme<br />
Det Norske Arbeiderparti (AP)<br />
Jarle Syltøy<br />
Sotralista (SL)<br />
Else M. Johnsen Aase<br />
Høgre (H)<br />
Komite For drift<br />
Parti<br />
Komite for plan og utvikling<br />
Parti<br />
Leiar Kristen M. Kjølen<br />
Kristeleg Folkeparti (KrF)<br />
Leiar Anita Heggholmen<br />
Sotralista (SL)<br />
Nestleiar Jorunn S. Gjersvik<br />
Senterpartiet (SP)<br />
Nestleiar Rune Landro<br />
Kristeleg Folkeparti (KrF)<br />
Eli Årdal Berland<br />
Høgre (H)<br />
Kjell Rune Garlid<br />
Gunnar Hannisdal<br />
Det Norske Arbeiderparti (AP)<br />
Sonja Elise Jacobsen<br />
Høgre (H)<br />
Vidar Lie<br />
Det Norske Arbeiderparti (AP)<br />
Lars Oskar Lie<br />
Framstegspartiet (FrP)<br />
Tore Lønøy<br />
Framstegspartiet (FrP)<br />
Wenke I.E. Liljegren<br />
Bjørn Rathem<br />
Høgre (H)<br />
Johannes O. Nordland<br />
Framstegspartiet (FrP)<br />
Arvid Ulveseth<br />
Sotralista (SL)<br />
Kjartan Algrøy<br />
Det Norske Arbeiderparti (AP)<br />
Vidar Arnesen<br />
Framstegspartiet (FrP)<br />
Ernst M. Einarsen<br />
Høgre (H)<br />
Edith Sønnervig<br />
Framstegspartiet (FrP)<br />
Lubna Jaffery <strong>Fjell</strong><br />
Det Norske Arbeiderparti (AP)
Rådmannen <strong>2006</strong><br />
Rådmann Steinar Nesse<br />
<strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong> skal vera den<br />
mest veldrivne <strong>kommune</strong>n<br />
i landet. Det skal vera eit<br />
sterkt fokus på utviklinga av<br />
kvalitet i tenestene.<br />
<strong>2006</strong> må i historisk samanheng<br />
reknast som eit særs godt<br />
år for <strong>Fjell</strong>-samfunnet og for<br />
<strong>kommune</strong>organisasjonen. Men<br />
<strong>2006</strong> var også året for store og<br />
spesielle hendingar…<br />
I mai opplevde vi den største nesten-katastrofen<br />
i nyare tid. 20 kvadratkilometer landområde vart<br />
svidd av i løpet av fire døgn. Flammehavet vart<br />
registrert på bilete frå ein av NASA sine satellittar i<br />
verdsrommet. Faren for tap av liv var stor, og fleire<br />
hundre menneskje vart evakuerte. To skular og ei<br />
rekkje hus kunne gått med. Ein slik brann dør ikkje<br />
ut av seg sjølv, og heller ikkje kan ein lita på flaks.<br />
Gjennom utretteleg og høgkompetent innsats frå<br />
tusen utkalte mannskap og hundrevis av frivillige<br />
fekk ein brannen under kontroll utan tap av liv og<br />
utan tap av bygningar.<br />
Ekspertsenter og samfunnsutvikling<br />
Elles var dei spesielle hendingane i <strong>2006</strong> av<br />
meir positiv karakter. Små og store verksemder,<br />
ulike forskings- og utdanningsinstitusjonar og<br />
offentlege organisasjonar i heile bergensområdet<br />
innleia eit forpliktande samarbeid innan<br />
undervassteknologi. I april vart denne foreininga<br />
utpeika som Ekspertsenter av næringsministeren.<br />
Administrasjonssenteret er lagt til CCB på Ågotnes.<br />
Gode Sirklar og <strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong> bidrog sterkt til<br />
nyskapinga, som vil verta verdsleiande på området.<br />
Næringslivet i <strong>Fjell</strong> har elles hatt ein sterk og positiv<br />
utvikling dei siste åra, med ein prosentvis vokster<br />
i sysselsetting og tal verksemder som plasserer<br />
<strong>kommune</strong>n heilt i norgestoppen.<br />
Folketalet har vekse frå vel 6.000 i 1972 (Sotrabrua<br />
opna) til nær 21.000 no. Dei siste åra har auken<br />
stabilisert seg på ein person pr dag! Både innflytting<br />
og utflytting er stor, over tusen personar kvar veg<br />
kvart år, noko som i første rekkje skuldast bustadstrukturen.<br />
I <strong>Fjell</strong> er det mest berre eine-bustader,<br />
og i sum vert det bygt 140-150 nye bustader kvart<br />
år. Dei siste åra er tendensen gått meir i retning av<br />
mindre husvære i rekkje eller blokk. Når planane for<br />
Straume-byen vert realiserte, vil bustad-marknaden<br />
i <strong>Fjell</strong> bli mykje meir variert. Dette vil understøtta<br />
befolkninga sine behov og redusera utflyttinga.<br />
<strong>Fjell</strong> er framleis eit ungt samfunn med ein tredjedel
av befolkninga under 20 år. Men trend-analysane<br />
viser at ein no er forbi puberteten. Frametter er det<br />
aldersgruppene frå 20 år og oppover som vil veksa<br />
mest og dermed skapa ein betre balanse. Til glede<br />
for næringslivet - som treng arbeidskraft, og for<br />
<strong>kommune</strong>n - som treng skattekroner!<br />
<strong>2006</strong> vart eit godt år også for kulturlivet i regionen.<br />
<strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong> var i august for første gong vertskap<br />
for opninga av Kystsogevekene. Vestkystfestivalen<br />
vart arrangert for andre gong og er no etablert som<br />
ei årviss kulturmønstring for store og små. I juli var<br />
Straume idrettspark arena for den første store rockekonserten<br />
i <strong>Fjell</strong>. I tillegg vart prosjektet ”Perler i<br />
Nordsjøløypa” utpeika av miljøvernministeren som<br />
eitt av få nasjonale tiltak for verdiskaping knytt til<br />
kulturminne.<br />
Rammevilkåra for <strong>kommune</strong>organisasjonen kunne<br />
knapt vore betre. Høg sysselsetting, kraftig lønsvekst<br />
og stor inntening gav gode skatteinntekter. Høge<br />
råvareprisar gav staten tilleggsinntekter, og import<br />
frå ekspanderande lågkostland i Asia gav låg<br />
inflasjon. I tillegg var renta unormalt låg – om enn<br />
svakt stigande, straumprisane betre enn forventa<br />
og aksjekursane positive. Og på toppen av det heile<br />
hadde ei ny regjering oppretting av ubalansen i<br />
<strong>kommune</strong>økonomien som første prioritet.<br />
Når alle pilar peikar i rett retning, kan ein<br />
<strong>kommune</strong> vanskeleg trø feil. Det er på denne<br />
bakgrunnen ein skal vurdera rekneskapstala i <strong>2006</strong><br />
frå <strong>kommune</strong>sektoren generelt og <strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong><br />
spesielt.<br />
Fire år med solide overskot<br />
<strong>Fjell</strong> hadde eit netto driftsresultat på 37,3 mill. (4,7%<br />
av samla inntekter). Bruttoresultatet er 9,3 mill.<br />
(1,2%). Etter siste budsjettrevisjon var budsjettet<br />
sett opp med eit negativt netto driftsresultat på<br />
3,3 mill. Resultatforbetringa i høve budsjettet vart<br />
såleis på 39,6 mill. Forklåringa er enkel: I tråd<br />
med finansstrategien budsjetterer <strong>kommune</strong>styret<br />
alltid med null i avkastning frå <strong>kommune</strong>n sitt<br />
kapitalfond. <strong>Fjell</strong> etablerte i 1999 eit kapitalfond<br />
som står til langsiktig avkastning og som no er på<br />
om lag 250 mill. Finanssida bidrog med netto 12<br />
mill. til resultatet. Kommunestyret budsjetterte<br />
opp forventa skatteinntekter i løpet av året, men<br />
rakk ikkje å ta stilling til den kraftige auken<br />
heilt mot slutten. Frie inntekter bidrog med 12,4<br />
mill. til resultatet. Drifta hadde samla eit netto<br />
mindreforbruk på 15,2 mill. Av dette vert 5,1 mill.<br />
overført til fond for skjønsmidlar barnehagar. Det<br />
reelle overskotet for driftseiningane var såleis 10,1<br />
mill.<br />
Resultatet i <strong>2006</strong> må sjåast på bakgrunn av dei<br />
historiske tala. I 2003 gjorde <strong>kommune</strong>styret vedtak<br />
om at disposisjonsfondet skulle styrkast monaleg<br />
for å auka den økonomiske handlefridomen. <strong>Fjell</strong><br />
har aldri hatt akkumulert underskot, men etter<br />
mange magre år var mesteparten av fonda brukt<br />
opp. I perioden 2003-<strong>2006</strong> har netto driftsresultat<br />
lagt på 35-37 mill. årleg. Ved utgangen av <strong>2006</strong> var<br />
disposisjonsfondet kome opp i 171 mill. <strong>Fjell</strong> har<br />
som langsiktig strategi å halda tenestene stabile og<br />
aukande i takt med folkeveksten, i motsetning til<br />
ein strategi med å byggja opp i gode tider for så<br />
å riva ned att i dårlege tider. Ein vekst<strong>kommune</strong><br />
sine inntekter varierer mykje frå år til år, og det<br />
er då naudsynt å skapa overskot til fondsavsetjing<br />
i år med høge inntekter. I dei ”sju magre” åra kan<br />
reservane så nyttast til taktisk saldering.<br />
Kommunestyret hadde i utgangspunktet<br />
ikkje rekna med overskot i <strong>2006</strong>. I tråd med<br />
regjeringa sine tydelege signal om styrking av<br />
<strong>kommune</strong>økonomien har <strong>kommune</strong>styret ved<br />
fleire høve faktisk budsjettert opp utgiftene for å<br />
betra tenestene. Administrasjonen har på si side<br />
lagt til rette for at driftsbudsjetta skulle nyttast<br />
fullt ut. Det positive budsjettavviket skuldast<br />
uventa premieavvik for pensjonsinnbetalingane.<br />
Dersom det hadde vore naudsynt, kunne <strong>Fjell</strong><br />
lett fått eit større overskot i <strong>2006</strong>. Budsjettdisiplin<br />
sit i organisasjonen sin ryggmerg. Det er ein del<br />
år sidan nokon av tenestestadane gjekk ut over<br />
budsjettramma si.<br />
Fokus for tenestene i <strong>2006</strong> har vore meir retta mot<br />
kvalitet enn tidlegare. <strong>Fjell</strong> har i mange år arbeidd<br />
med utfordringar knytt til veksten i samfunnet –<br />
nye skular til nye ungar, ny infrastruktur til nye hus.<br />
Tenkinga har vore retta mot kvantitet, produktivitet,<br />
prioritering, økonomistyring. Dette har gjort <strong>Fjell</strong><br />
til ein av dei mest kostnadseffektive kommunane<br />
i landet. Uavhengige konsulentrapportar har<br />
dokumentert dette år for år. I så måte representerer<br />
<strong>2006</strong> ei viss kursendring. Dreiinga mot kvalitet<br />
kjem godt fram i omtalen av tenestene i denne<br />
årsmeldinga.
Planar for framtida<br />
Politisk har ein vore sterkt engasjert i<br />
styringsgrupper for store planoppgåver.<br />
Straumeplanen med planprogram definerer<br />
Straume som eit regionalt senter som i framtida<br />
vil ha bymessig karakter. Den nye arealplanen<br />
klårgjer spørsmål knytt til funksjonell strandsone,<br />
kystsona, spreitt bygging i grendene og framstår<br />
elles som mellom dei mest avanserte arealplanar i<br />
Norge. Vidare har ein politisk (og administrativt)<br />
gjennom <strong>2006</strong> arbeidd med Ungdomsplan,<br />
Trafikksikringsplan, Kulturplan, Helse, sosial og<br />
omsorgsplan, Informasjonsplan, Etisk reglement,<br />
Gebyr-reglement. Dei fleste av desse planane får<br />
sine vedtak i 2007, etter høyringsrundar, men<br />
mesteparten av jobben har vore gjort i <strong>2006</strong>.<br />
Kvalitet gjennom medverknad frå<br />
tilsette og brukarar<br />
Administrasjonen har for sin del arbeidd<br />
med kvalitet gjennom eit to-årig program for<br />
leiarsamlingane. 3-4 gonger kvart år inviterer<br />
rådmannen 150 leiarar og stabsfolk til felles dugnad.<br />
Tema for samlingane i 2005-2007 er utvikling av<br />
kvaliteten på tenestene. Rådmannen har også i eit<br />
parallelt program i <strong>2006</strong> bedt alle tilsette i <strong>Fjell</strong> om<br />
å gje framlegg til forbetring. Det kom inn 2600<br />
innspel summert opp på 1000 sider. Alle framlegga<br />
er vurderte, og mange er gjennomførte eller lagt<br />
fram til politisk handsaming. Status er meldt tilbake<br />
til organisasjonen. Kvalitetsforbetring gjennom<br />
tilsette sin medverknad gjev gode og varige<br />
løysingar.<br />
Likeins er brukarmedverknad eit sentralt<br />
virkemiddel. <strong>Fjell</strong> har gjennom Kommunenes<br />
Sentralforbund sine Effektiviseringsnettverk<br />
utført brukarundersøkingar på alle område der<br />
metodikken er utvikla. Dette er fast rutine kvart<br />
anna år. Neste steg er å oppretta brukarråd. Dei<br />
fleste omsorgseiningane er i gong med slike<br />
forsøk. <strong>Fjell</strong> har gjennomgåande høg score på alle<br />
brukarundersøkingar, særleg når det gjeld kvalitet<br />
på tenestene, respekt for brukar og serviceinnstilling<br />
– noko mindre for informasjon.<br />
Sterk utvikling for kostnadseffektive<br />
tenester<br />
KOSTRA-tal for <strong>2006</strong> viser at <strong>Fjell</strong> framleis har høg<br />
produktivitet samanlikna med andre kommunar.<br />
Agenda Utredning og Utvikling AS understrekar<br />
at <strong>kommune</strong>n har særs låge eller middels låge<br />
driftsutgifter på følgjande område, korrigert for<br />
behovet: Helse, pleie- og omsorg, barnehage,<br />
barnevern, byggjesak, kart- og deleforretning,<br />
skuleskyss, sosialtenester, kultur, kyrkje og<br />
samferdsle. For desse tenestene vil det vera ingen<br />
eller små rom for ytterlegare effektivisering. <strong>Fjell</strong><br />
har relativt høgare utgifter på områda undervisning,<br />
SFO, vaksenopplæring, brann- og feiarvesen og<br />
administrasjon og politisk styring. Innan alle<br />
desse områda kan det vera rom for økonomiske<br />
innsparingar, utan at det dermed er sagt at det er<br />
meir ønskjeleg enn på andre område.<br />
Dei sentrale tenestene i <strong>kommune</strong>n hadde ei god<br />
utvikling i <strong>2006</strong>. I tråd med staten sine målsettingar<br />
for barnehagereforma har <strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong> full<br />
barnehagedekning ved hovudopptaket for 2007.<br />
To tredjedelar av plassane er i private barnehagar.<br />
Dekningsgraden for barn 1-5 år har gått opp frå<br />
62% i 2002 til tett på 100% no. Alle fjellsokningar<br />
som søkjer om det, får plass. I tillegg vert det gjeve<br />
plass til eit par hundre born frå nabokommunar.<br />
Men reforma handlar ikkje berre om nok plassar.<br />
Like viktig er innhald og kvalitet. Parallelt med<br />
utbygginga, har fjellbarnehagane hatt fokus på<br />
styrking av pedagogisk rettleiarteneste og arbeidet<br />
med somatisk og psykisk helse, i tillegg til ymse<br />
prosjekt.<br />
Som ein av dei første kommunane i landet, har<br />
<strong>Fjell</strong> i <strong>2006</strong> etablert eit tverrfagleg og tverrsektorielt<br />
fagteam for psykisk helse, retta mot born/unge og<br />
deira familiar. Denne banebrytande nyskapinga<br />
nyttar barnehage, skule og helsestasjon som arena<br />
for ulike helsefremjande og førebyggjande prosjekt.<br />
I <strong>2006</strong> fekk <strong>Fjell</strong> – i samarbeid med Sund – endeleg<br />
på plass ein døgnbemanna legevakt. I nær framtid<br />
vert denne samlokalisert med ambulansestasjonen.<br />
Skulen vart reelt styrka med 4,5 mill. i skuleåret<br />
<strong>2006</strong>/2007. Midlane vert i hovudsak nytta til tilpassa<br />
opplæring og spesialundervisning. Samanlikna<br />
med andre kommunar framstår fjellskulen no
som relativt ressurssterk. Skulen har satsa mykje<br />
på leiaropplæring, Kunnskapsløftet og alternative<br />
undervisningsformer. <strong>Fjell</strong> si praksisnære<br />
undervisning og realfagsatsing - frå barnehage til<br />
høgskule – er vorten lagt merke til både nasjonalt<br />
og internasjonalt.<br />
<strong>Fjell</strong> kulturskule har vore eit politisk satsingsområde<br />
dei siste åra og er av fylkesmannen rangert som<br />
den beste kulturskulen i fylket. Køen er stort sett<br />
avvikla, og breidda i tilbodet er blitt større. I 2007<br />
flyttar kulturskulen inn i ny-oppussa lokale slik at<br />
aktivitetane vert samla på ein stad.<br />
Elles er introduksjonsordninga for flyktningar i<br />
gjenge i <strong>Fjell</strong>. Kommunen er utpeikt som den nest<br />
beste i landet når det gjeld integrering. Etter toårsprogrammet<br />
er nær 90% av nykomne flyktningar<br />
i arbeid eller under vidare utdanning.<br />
Kommunestyret har i <strong>2006</strong> også styrka omsorgs- og<br />
sosialtenesta med fleire stillingar i sjukeheimen,<br />
betring av støttekontaktløna og opning for utvikling<br />
av nye avlastningstenester for unge.<br />
Matrise-organisering og fleire nye<br />
selskap<br />
<strong>Fjell</strong> sin administrasjon er bygt opp som ein<br />
matrise-organisasjon der seks stabseiningar leverer<br />
støttetenester til fem tenesteavdelingar. Med andre<br />
ord er personal-, økonomi- og planfunksjonane<br />
kvar for seg samla i eigne einingar. Rådmannen<br />
har vide fullmakter til å organisera, oppretta og<br />
nedlegga stillingar og gjera budsjett-tilpassingar.<br />
Rådmannen kan ikkje gjera vedtak av politisk<br />
eller prinsipiell karakter. Organisasjonen legg stor<br />
vekt på relasjonsleiing, teamarbeid og utviklinga<br />
av myndiggjorte medarbeidarar. Det vert nytta<br />
relativt mykje ressursar på kompetansebygging<br />
og arbeidsmiljøtiltak. <strong>Fjell</strong> har kome langt når<br />
det gjeld likestilling og har klart seg godt i<br />
arbeidsmarknaden. Like fullt vil den generelt<br />
stramme arbeidsmarknaden også bli ei utfordring<br />
for <strong>Fjell</strong> i tida framover.<br />
<strong>Fjell</strong> har valt å organisera delar av verksemda i<br />
eigne selskap. <strong>Fjell</strong> bustadstifting (oppretta 1990)<br />
er verktøyet for bustadpolitikken, medan <strong>Fjell</strong>Var<br />
AS (2003) driv tenestene innan vatn og avlaup og<br />
renovasjon. I tillegg kjem fleire kulturstiftingar.<br />
Selskapet Sambandet Sotra/Øygarden-Bergen<br />
AS (2003) er ein pådrivar for bygging av<br />
nye vegsamband i regionen. I <strong>2006</strong> oppretta<br />
<strong>kommune</strong>styret Sotra brannvern IKS (saman med<br />
Sund) og næringsselskapet Gode Sirklar AS (saman<br />
med Sund og Øygarden). Frå <strong>2006</strong> har <strong>kommune</strong>n<br />
også etablert <strong>Fjell</strong> kommunale pensjonskasse<br />
– som den første kommunale pensjonskassen<br />
på ti år i Norge. I 2007 vil stiftinga <strong>Fjell</strong> festning<br />
bli formelt stifta. I same år vert Vesthordland<br />
<strong>kommune</strong>revisjon avvikla og erstatta med<br />
direktekjøp av revisjonstenester.<br />
<strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong> organiserer eigne selskap når<br />
det er ønskjeleg ut frå omsynet til fokus og<br />
prioritering og når ein samstundes ikkje mister<br />
synergi-effektar mot andre tenester. Klårgjering<br />
av finansieringsspørsmåla er eit anna moment.<br />
Bustadstiftinga får ikkje økonomiske overføringar<br />
frå <strong>kommune</strong>kassen, men samstundes er det<br />
påviseleg at husleige ikkje subsidierer andre tenester.<br />
Det same gjeld for <strong>Fjell</strong>Var sin aktivitet, der det er i<br />
strid med lova å nytta gebyr til anna enn føremålet.<br />
<strong>Fjell</strong> sine mange selskap har vakt merksemd frå<br />
mange hald, og dei kan alle visa til positive resultat.<br />
I denne årsmeldinga er selskapa omtalt, med størst<br />
vekt på dei nye tiltaka.<br />
Samspel og kommunikasjon<br />
<strong>2006</strong> har vore prega av det gode samarbeidet med<br />
selskapa og kyrkja, men også med nabokommunar<br />
og andre forvaltningsnivå. Tilhøvet til Bergen<br />
<strong>kommune</strong> har aldri vore betre enn det er no.<br />
Fylkesmannen fortener ein særskilt takk for<br />
støtte og hjelp i samband med den store brannen,<br />
barnehageutbygginga og utviklinga av den nye<br />
arealplanen for <strong>Fjell</strong>. Det tette samarbeidet med<br />
Statens Vegvesen har vore ein føresetnad for<br />
framdrifta i veg- og trafikkarbeidet. Rådmannen<br />
vil til sist framheva <strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong> sitt sereigne<br />
samspel mellom politikk og administrasjon.<br />
Styring, engasjement, tillit og service skal prega<br />
den kommunale verksemda. Men dette føreset<br />
ein gjennomgripande evne til kommunikasjon og<br />
samarbeid. Kan henda er det slike evner som til<br />
sjuande og sist har ført til dei gode resultata i <strong>Fjell</strong> i<br />
<strong>2006</strong>.<br />
Steinar Nesse<br />
rådmann
Økonomi <strong>2006</strong><br />
RESULTAT<br />
Tabellen til høgre viser at <strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong> har hatt<br />
særs gode resultat dei 4 siste åra. Netto driftsresultat<br />
for <strong>2006</strong> viser eit positivt resultat på 37,3 mill, noko<br />
som er det beste i <strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong> si historie. Den<br />
faglege tilrådinga er at netto driftsresultat bør vera<br />
på 3 % av driftsinntektene. For <strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong> ville<br />
dette seia eit driftsresultat på 23 mill.. Det oppnådde<br />
resultatet på 37,3 mill er såleis monaleg større enn<br />
den faglege tilrådinga.<br />
Det gode resultatet kan forklarast med tre<br />
likeverdige tilhøve:<br />
• Skatteinntektene har auka monaleg og staten har<br />
godkjent at kommunane kan behalda meir-sk<br />
atten. I tillegg er rammeoverføringa større enn<br />
budsjettert.<br />
• Ved sal av Sotra Energi og BKK-aksjar mot<br />
slutten av 1990-talet kunne <strong>kommune</strong>n etablera<br />
eit langsiktig fond. Dette fondet har vakse som<br />
følgje av god avkastning særleg dei fire siste åra.<br />
Kommunen er dessutan varsam med å budsjettere<br />
slike inntekter. For <strong>2006</strong> har avkastninga vore<br />
større enn budsjettert.<br />
• <strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong> har god tradisjon for å styra drifta<br />
i samsvar med eit godt gjennomarbeidd budsjett.<br />
For <strong>2006</strong> hadde alle driftseiningane eit positivt<br />
resultat.<br />
Resultatet i høve til budsjettet er betra med 39,6<br />
mill. Dette er hovudsakleg knytt til<br />
1. Auke i dei frie inntektene med 12,4 mill fordelt på<br />
10,5 mill i rammetilskot og 1,9 mill i skatt.<br />
2. Netto driftsutgifter viser meirutgifter på 15,2 mill i<br />
høve til budsjett. Netto driftsutgifter er resterande<br />
driftsinntekter minus brutto driftsutgifter. Av<br />
desse 15,2 mill er 7,2 mill overskott på sektorane<br />
medan 8 mill er i hovudsak knytt til reduksjon<br />
i pensjonsutgifter i form av premieavvik. Det<br />
er sett av 5,1 til bundne driftsfond i form av<br />
skjønsmidlar.<br />
3. Resultat finanstransaksjonar er 12 mill betre enn<br />
budsjettert. Noko som skuldast aksjeavkastning<br />
med 17 mill (som ikkje var budsjettert), renter<br />
av bankinnskot som vart 2 mill høgare enn<br />
budsjettert og renteutgifter som vart 7 mill høgare<br />
enn budsjettert.<br />
Utvikling netto driftsresultat 2002 - <strong>2006</strong><br />
40.000<br />
35.000<br />
30.000<br />
25.000<br />
20.000<br />
15.000<br />
35.136<br />
36.131<br />
37.081<br />
37.350<br />
Resultatet er disponert på følgjande måte; 20 mill<br />
er overført til ”Driftsfond nye tiltak”, 10 mill til<br />
”Kulturfond”, 5,1 mill til ”Fond for skjønsmidlar<br />
barnehagar” medan 2,2 mill er overført til<br />
disposisjonsfondet.<br />
10.000<br />
5.000<br />
0<br />
-5.000<br />
-1.520<br />
2002 2003 2004 2005 <strong>2006</strong><br />
Driftsresultat Rekneskap Rev. budsjett Rekneskap Rekneskap<br />
<strong>2006</strong> <strong>2006</strong> 2005 2004<br />
Driftsinntekter<br />
Brukarbetalingar 28.467.781 25.994.000 26.202.589 25.756.577<br />
Andre sals- og leieinntekter 24.049.577 21.447.000 25.222.275 20.279.531<br />
Overføringar med krav til motyting 122.668.599 116.533.000 125.078.591 126.850.711<br />
Rammetilskudd 120.799.816 110.300.000 105.859.152 115.691.161<br />
Andre statlige overføringar 101.671.365 100.047.000 56.466.614 47.886.775<br />
Andre overføringar 179.946 225.000 311.406 338.029<br />
Skatt på inntekt og formue 382.241.527 380.347.000 346.577.815 325.277.603<br />
Eigedomsskatt 2.509.232 3.000.000 2.484.603 1.715.502<br />
Sum driftsinntekter 782.587.844 757.893.000 688.203.044 663.795.890<br />
10
Driftsresultat Rekneskap Rev. budsjett Rekneskap Rekneskap<br />
<strong>2006</strong> <strong>2006</strong> 2005 2004<br />
Driftsutgifter<br />
Lønsutgifter 393.862.970 401.575.000 365.164.556 345.270.918<br />
Sosiale utgifter 97.559.784 103.812.000 98.926.557 92.390.196<br />
Kjøp av varer og tj som inngår i tj.produksjon 90.217.481 93.964.000 81.713.736 83.246.135<br />
Kjøp av tenester som erstatter tj.produksjon 52.603.680 56.042.000 34.681.855 30.974.948<br />
Overføringar 114.377.810 96.001.000 83.673.389 78.076.807<br />
Avskrivingar 24.676.397 22.000.000 21.791.564 17.911.693<br />
Fordelte utgifter - 168.000 - -<br />
Sum driftsutgifter 773.298.122 773.562.000 685.951.657 647.870.696<br />
Brutto driftsresultat 9.289.722 -15.669.000 2.251.386 15.925.194<br />
Finansinntekter<br />
Renteinntekter, utbytte og eigaruttak 34.734.903 15.600.000 32.830.018 29.521.764<br />
Mottekne avdrag på utlån - - - 41.315<br />
Sum eksterne finansinntekter 34.734.903 15.600.000 32.830.018 29.563.079<br />
Finansutgifter<br />
Renteutgifter, provisjoner og andre fin.utg. 16.350.757 9.000.000 9.792.256 8.870.929<br />
Avdragsutgifter 15.000.000 15.000.000 10.000.000 18.398.040<br />
Utlån - 203.000 - -<br />
Sum eksterne finansutgifter 31.350.757 24.203.000 19.792.256 27.268.969<br />
Resultat eksterne finanstransaksjoner 3.384.146 -8.603.000 13.037.762 2.294.111<br />
Motpost avskrivingar 24.676.397 22.000.000 21.791.564 17.911.693<br />
Netto driftsresultat 37.350.266 -2.272.000 37.080.712 36.130.997<br />
Bruk av netto driftsresultat<br />
Bruk av tidlegare års regnsk.m. mindreforbruk - - - -<br />
Bruk av disposisjonsfond 1.749.404 5.472.000 4.120.000 962.000<br />
Bruk av bundne fond 94.320 - 604.686 -<br />
Bruk av likviditetsreserve - - - -<br />
Sum bruk av avsetningar 1.843.724 5.472.000 4.724.686 962.000<br />
Overført til investeringsregnskapet 200.000 200.000 - -<br />
Dekning av tidlegare års regnsk.m. meirforbruk - - - -<br />
Avsetningar til disposisjonsfond 33.440.466 3.000.000 41.295.570 36.445.308<br />
Avsetningar til bundne fond 5.553.524 - 509.829 647.689<br />
Avsetningar til likviditetsreserven - - - -<br />
Sum avsetningar 39.193.990 3.200.000 41.805.398 37.092.997<br />
Rekneskapsmessig meir/mindreforbruk - - - -<br />
11
Investeringsrekneskapet<br />
<strong>2006</strong> 2005 2004<br />
Investeringsinntekter<br />
Sal av driftsmidler og fast eigedom 2.748.083 1.495.500 67.247.208<br />
Andre salsinntekter - - -<br />
Overføringar med krav til motyting 7.735.967 10.985.452 2.857.646<br />
Statlege overføringar - - -<br />
Andre overføringar - 300.000 -<br />
Renteinntekter, utbytte og eigaruttak 973.747 - -<br />
Sum investeringsinntekter 11.457.797 12.780.952 70.104.854<br />
Investeringsutgifter<br />
Lønsutgifter 1.895.525 1.342.728 556<br />
Sosiale utgifter - - -<br />
Kjøp av varer og tj som inngår i tj.produksjon 48.494.477 65.763.188 103.600.208<br />
Kjøp av tenester som erstatter tj.produksjon - - -<br />
Overføringar 14.937.004 14.094.336 25.542.637<br />
Renteutgifter, provisjoner og andre fin.utg. - - -<br />
Fordelte utgifter - - -<br />
Sum investeringsutgifter 65.327.006 81.200.252 129.143.401<br />
Finanstransaksjoner<br />
Avdragsutgifter 23.400.890 3.762.650 3.275.626<br />
Utlån 27.913.288 24.850.255 27.352.000<br />
Kjøp av aksjer og andelar 10.254.824 1.188.588 8.301.276<br />
Dekning av tidlegare års udekket 12.000.000 53.202.618 -<br />
Avsetningar til ubundne investeringsfond 5.707.033 - 480.361<br />
Avsetningar til bundne fond - - -<br />
Avsetningar til likviditetsreserve - 34.014.412 -<br />
Sum finansieringstransaksjoner 79.276.035 117.018.523 39.409.263<br />
Sum finansieringsbehov 133.145.244 185.437.823 98.447.810<br />
Dekket slik:<br />
Bruk av lån 81.748.016 158.003.020 19.323.257<br />
Mottekne avdrag på utlån 9.267.657 10.437.432 18.607.152<br />
Sal av aksjer og andelar 4.327.411 - -<br />
Bruk av tidlegare års udisponert - - -<br />
Overføringar fra driftsregnskapet 200.000 - -<br />
Bruk av disposisjonsfond 20.591.000 - -<br />
Bruk av ubundne investeringsfond 5.487.777 4.997.370 7.314.782<br />
Bruk av bundne fond 11.523.382 - -<br />
Bruk av likviditetsreserve - - -<br />
Sum finansiering 133.145.244 173.437.823 45.245.192<br />
Udekka/udisponert - -12.000.000 -53.202.618<br />
12
Balanse<br />
Noter <strong>2006</strong> 2005 2004<br />
NOTER TIL BALANSEREKNESKAPET:<br />
EIENDELER<br />
1. Aksjar og andelar Anleggsmidler<br />
Bokført verdi Herav:<br />
Selskap 12/31/<strong>2006</strong> Faste eigedommer og anlegg 660.810.683 626.716.592 583.930.170<br />
Hsd 180.000 Utstyr, maskiner og transportmidler 20.188.207 22.905.978 24.855.266<br />
Biblioteksentralen A/L 1.200 Utlån 142.838.425 124.192.794 109.779.972<br />
Askøybrua 15.000 Aksjar og andelar 1 116.200.255 110.272.842 109.099.638<br />
Fastlandssambandet Bjorøy-Tyssøy 70.100 Pensjonsmidler 555.977.693 497.740.303 442.636.782<br />
BKK 93.835.000 Sum anleggsmidlar 1.496.015.263 1.381.828.509 1.270.301.828<br />
Asvo 52.000<br />
<strong>Fjell</strong> VAR AS 10.000.000 Omløpsmidler<br />
Sambandet Sotra-Øygarden 350.000 Kortsiktige fordringer 35.993.906 43.091.523 36.273.274<br />
Straume Idrettspark 408.000 Premieavvik 22.949.397 13.911.716 14.077.458<br />
Sambygg 80.000 Aksjar og andelar 248.176.987 231.309.610 208.504.827<br />
Regionalt kompetanse og utv.senter 55.000 Sertifikater - - -<br />
Eigenkapitalinnskot KLP 899.131 Obligasjoner - - -<br />
Eigenkapitalinnskot FKP 10.254.824 Kasse, postgiro, bankinnskudd 148.319.584 118.356.708 52.626.825<br />
SUM 116.200.255 Sum omløpsmidlar 455.439.874 406.669.557 311.482.384<br />
SUM EIENDELER 1.951.455.137 1.788.498.065 1.581.784.213<br />
EGENKAPITAL OG GJELD<br />
Eigenkapital<br />
Disposisjonsfond 170.906.499 159.806.437 92.776.077<br />
Bundne driftsfond 4.051.463 -1.407.741 -1.312.883<br />
Ubundne investeringsfond 152.529.691 152.310.436 187.162.596<br />
Bundne investeringsfond 7.290.417 18.813.799 18.813.799<br />
Rekneskapsmessig mindreforbruk - - -<br />
Rekneskapsmessig merforbruk - - -<br />
Udisponert i inv.regnskap - - -<br />
Udekka i inv.regnskap - -12.000.000 -53.202.618<br />
Likviditetsreserve -5.533.899 -5.533.899 -39.548.311<br />
Kapitalkonto 261.597.387 282.348.528 378.981.709<br />
Sum egenkapital 590.841.558 594.337.560 583.670.369<br />
Langsiktig gjeld<br />
Herav:<br />
Pensjonsforpliktelser 676.603.567 585.012.798 521.093.307<br />
Ihendehaverobligasjonslån - - -<br />
Sertifikatlån - - -<br />
Andre lån 569.230.495 517.466.385 369.619.035<br />
Sum langsiktig gjeld 1.245.834.062 1.102.479.183 890.712.342<br />
Kortsiktig gjeld<br />
Kassekredittlån - - -<br />
Annen kortsiktig gjeld 109.408.925 85.904.130 106.006.900<br />
Premieavvik 5.370.592 5.777.192 1.394.602<br />
Sum kortsiktig gjeld 114.779.517 91.681.322 107.401.502<br />
SUM EGENKAPITAL OG GJELD 1.951.455.137 1.788.498.065 1.581.784.213<br />
MEMORIAKONTI<br />
Memoriakonto 11.416.190 2.999.206 -607.773<br />
Ubrukte lånemidler 11.416.190 2.999.206 -607.773<br />
Motkonto til memoriakontiene -11.416.190 -2.999.206 607.773<br />
13
Økonomi forts.<br />
<strong>2006</strong> 2005 2004<br />
Anskaffelse av midler<br />
Inntekter driftsdel 782.587.844 688.203.044 663.795.890<br />
Inntekter investeringsdel 10.484.050 12.780.952 70.104.854<br />
Innbetalingar ved eksterne finanstransaksjoner 131.051.735 201.270.471 67.493.488<br />
Sum anskaffelse av midler 924.123.629 902.254.466 801.394.232<br />
Anvendelse av midler<br />
Utgifter driftsdel 748.621.725 664.160.093 629.959.003<br />
Utgifter investeringsdel 65.327.006 81.200.252 129.143.401<br />
Utbetaling ved eksterne finanstransaksjoner 92.919.759 49.593.748 66.197.871<br />
Sum anvendelse av midler 906.868.490 794.954.093 825.300.275<br />
Anskaffelse - anvendelse av midler 17.255.139 107.300.372 -23.906.042<br />
Endring i ubrukte lånemidler 8.416.984 3.606.980 -7.323.257<br />
Endring i arbeidskapital 25.672.123 110.907.352 -31.229.300<br />
Avsetningar og bruk av avsetningar<br />
Avsetningar 56.701.023 129.022.429 37.573.358<br />
Bruk av avsetningar 39.445.884 9.722.056 8.276.782<br />
Til avsetning senere år - 12.000.000 53.202.618<br />
Netto avsetningar 17.255.139 107.300.372 -23.906.042<br />
Int. overføringar og fordelinger<br />
Interne inntekter mv 24.876.397 21.791.564 17.911.693<br />
Interne utgifter mv 24.876.397 21.791.564 17.911.693<br />
Netto interne overføringar - - -<br />
REKNESKAPSPRINSIPP<br />
<strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong> fører rekneskap etter<br />
prinsippa nedfelt i § 48 i <strong>kommune</strong>lova og §7<br />
i rekneskapsforskrifta. Anordningsprinsippet<br />
vil seia at all tilgang og bruk av midlar i løpet<br />
av året skal visast i driftsregnskapen eller<br />
investeringsregnskapen. Driftsregnskapen viser<br />
driftsutgifter og driftsinntekter i <strong>kommune</strong>n og<br />
resultat for året. Investeringsrekneskapen viser<br />
utgifter knytt til investeringar og korleis desse er<br />
finansiert.<br />
Driftsrekneskapen viser årlege avskrivingar. Desse<br />
er definert som årlege kostnader som følgje av<br />
forbruk av driftsmidlar. Avskrivingane påverkar<br />
brutto driftsresultatet, men vert nulla ut slik at<br />
netto driftsresultat er upåverka av denne kostnaden.<br />
Netto driftsresultatet er derimot belasta med<br />
avdrag som påverkar <strong>kommune</strong>n sitt driftsresultat<br />
etter gjeldande rekneskapsregler. Årsaka til at<br />
avskrivingane vert vist i regnskapet er at lesaren skal<br />
kunna sjå denne kostnaden presentert i regnskapet<br />
og kunna vurdera denne i høve til driftsresultat og<br />
avdragsutgifter.<br />
Rekneskapen er også ført etter bruttoprinsippet.<br />
Det vil seia at det ikkje er gjort frådrag i inntekter<br />
for tilhøyrande utgifter og heller ikkje frådrag i<br />
utgifter for tilhøyrande inntekter. På det viset kjem<br />
aktiviteten i <strong>kommune</strong>n fram med rett beløp.<br />
14
Økonomi forts.<br />
Hovudtalsanalyse<br />
Driftsinntekter<br />
<strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong> sine driftsinntekter (ekskl. interne<br />
overføringar) er sett slik saman:<br />
• Skatteinntekter; formues-, inntekts- og<br />
eigedomsskatt<br />
• Rammetilskot frå staten<br />
• Andre driftsinntekter t.d. refusjonar,<br />
brukarbetalingar, øyremerka tilskot m.v.<br />
Samla driftsinntekter i <strong>2006</strong> var 782,6 mill. Dette<br />
er ein auke på 94,4 mill. eller 13,7% frå 2005.<br />
Skatteinngangen til <strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong> var på 382,2<br />
mill. Dette er ein auke på 35,7 mill eller 10,3% frå<br />
2005. Eigedomsskatten er om lag som i 2005 dvs.<br />
2,5 mill.<br />
Rammetilskotet auka med 14,9 mill i høve til 2005.<br />
Andre statlege overføringar er auka med 45,2 mill<br />
i høve til 2005, og er knytt til auka statstilskot<br />
barnehagar.<br />
Driftsinntekter:<br />
782.587.844<br />
Driftsutgiftene summerte seg i <strong>2006</strong> til 773,3 mill.<br />
Dette er ein auke frå 2005 til <strong>2006</strong> på 87,3 mill.<br />
Veksten i lønns- og sosiale utgifter er på 27,3<br />
mill, men refusjon sjukepengar viser omlag same<br />
beløp i meirinntekt. Kjøp av varer og tenester<br />
som inngår i tenesteproduksjonen auka med 8,5<br />
mill og kjøp av varer og tenester som erstattar<br />
tenesteproduksjonen auka med 17,9 mill. I tillegg<br />
kjem auke i overføringar med 30,7 mill vedkomande<br />
statstilskot til private barnehagar. Løn og sosiale<br />
utgifter utgjorde 67,5% av totale driftsutgifter i<br />
2004. I 2005 var tilsvarande prosentsats 67,7% av<br />
de totale driftsutgiftene. I <strong>2006</strong> utgjorde lønn og<br />
sosiale utgifter 63,5% av de totale driftsutgiftene.<br />
Forklaringa på nedgangen er attendeførte<br />
pensjonsutgifter på om lag 10 mill.<br />
Driftsutgifter:<br />
575.096.292<br />
647.870.696<br />
685.951.657<br />
773.298.122<br />
663.795.890<br />
688.203.044<br />
585.305.362<br />
2003 2004 2005 <strong>2006</strong><br />
2003 2004 2005 <strong>2006</strong><br />
Storbrannen i <strong>Fjell</strong> sett frå verdsrommet<br />
(Google Earth)<br />
Driftsutgifter<br />
<strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong> sine driftsutgifter (ekskl. interne<br />
overføringar) er desse:<br />
• Løn og sosiale utgifter<br />
• Kjøp av varer og tenester som inngår i<br />
produksjonen<br />
• Kjøp av varer og tenester som erstattar<br />
eigenproduksjon<br />
• Andre utgifter som tilskot overføringar og<br />
avskrivingar<br />
15
Fordeling brutto driftsutgifter:<br />
Plan- og utbyggingssjefen;<br />
2,96%<br />
Eigedomssjefen; 8,74%<br />
Rådmann; 8,9%<br />
Personalsjefen; 1,03%<br />
Økonomisjefen; 0,99%<br />
IKT-sjefen; 1.09%<br />
Servicetorgsjefen 15,09%<br />
Omsorgsjefen14,48%<br />
Helsesjefen; 4,10%<br />
Sosialsjefen; 5,97%<br />
Barnehagesjefen; 6,59%<br />
Skulesjefen; 33,06%<br />
Bildeserie frå depoet ved Knappskog skule<br />
16
Økonomi forts.<br />
Finanstransaksjonar<br />
Finansinntektene er renteinntekter, kursvinstar,<br />
utbytte og eigaruttak samt mottekne avdrag på<br />
utlån. Desse summerer seg til 34,7 mill kr i <strong>2006</strong>.<br />
Finansinntektene auka med 1,9 mill frå 2005.<br />
Dette skuldast i hovudsak at renteinntektene og<br />
aksjeutbytte auka.<br />
Finansutgiftene er renteutgifter og avdragsutgifter<br />
på <strong>kommune</strong>n sin lånemasse. Finansutgiftene er på<br />
kr 31,3 mill i <strong>2006</strong>. Dette er ein i auke på vel 11 mill<br />
frå <strong>2006</strong> og som kan forklarast med 6 mill kr meir i<br />
renteutgifter og 5 mill i avdrag.<br />
Finanstransaksjonar 2003-<strong>2006</strong>:<br />
13.037.762<br />
beløpet refererer 91,5 mill kr seg til pensjonsplikter.<br />
Ordinære lån til investeringsformål og vidareutlån<br />
utgjorde ved utgangen av <strong>2006</strong> 569,2 mill og<br />
auka med 51,7 mill i <strong>2006</strong>. Kommunen sine<br />
avdragsutgifter vaks med 5 mill i <strong>2006</strong> som følgje av<br />
auka gjeld i perioden.<br />
Kommunen tek opp startlån/etableringslån i<br />
Husbanken med 12 mill kvart år til vidare utlån.<br />
Uteståande etableringslån vart redusert i <strong>2006</strong> frå<br />
68,6 mill til 57,3 mill. Dette skuldast ekstraordinære<br />
Langsiktig gjeld inkl. pensjonsforpliktelser:<br />
1.102.479.183<br />
1.245.834.062<br />
834.086.894<br />
890.712.342<br />
8.353.614<br />
3.384.146<br />
2.294.111<br />
2003<br />
2004 2005 <strong>2006</strong><br />
2003<br />
2004<br />
2005<br />
<strong>2006</strong><br />
Investeringar<br />
<strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong> sine brutto investeringsutgifter i<br />
<strong>2006</strong> var på 65,3 mill. kr. Dette er finansiert ved<br />
bruk av lån.<br />
Investeringar 2003-<strong>2006</strong>:<br />
96.212.460<br />
129.143.401<br />
81.200.252<br />
65.327.006<br />
Arbeidskapital og likviditet<br />
Endring i arbeidskapital skal seia noko om<br />
<strong>kommune</strong>n si betalingsevne er blitt betre eller<br />
verre i løpet av året. Arbeidskapital er definert som<br />
skilnaden mellom omløpsmidlar og kortsiktig gjeld.<br />
I <strong>2006</strong> er arbeidskapitalen ved utgangen av året på<br />
340,6 mill. Arbeidskapitalen har auka med 25,6 mill<br />
i <strong>2006</strong>. Bankinnskot og kontantkassar har auka med<br />
ca 30 mill, aksjar med 17 mill og premieavviket<br />
med 9 mill. På den andre sida har kortsiktig gjeld<br />
auka med 23,5 mill. <strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong> har såleis styrka<br />
si likvide stilling frå 2005 til <strong>2006</strong>.<br />
Endring i arbeidskapital 2003-<strong>2006</strong>:<br />
110.907.352<br />
2003 2004 2005 <strong>2006</strong><br />
Gjeld og utlån<br />
32.645.936<br />
25.672.123<br />
Langsiktig gjeld har i <strong>2006</strong> vakse til totalt ca.<br />
1.246 mill inklusive pensjonsskuldnader. Dette<br />
er ein auke på 143,3 mill i høve til 2005. Av dette<br />
-31.229.300<br />
2003 2004 2005 <strong>2006</strong><br />
17
Tenestene i <strong>kommune</strong>n<br />
<strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong> skal vera den mest veldrivne<br />
<strong>kommune</strong>n i landet. Det skal vera eit sterkt fokus på<br />
utviklinga av kvalitet i tenestene.<br />
19
Skulesjefen<br />
Hovudmål, tiltak og resultatoppnåing <strong>2006</strong><br />
Skulen i <strong>Fjell</strong> skal vera ein kvalitetsmedviten, endringsdyktig<br />
og lærande organisasjon<br />
Skulesjef Ellen M. Hansen<br />
Skulesjefen hadde i <strong>2006</strong><br />
519 medarbeidarar fordelt<br />
på 440 årsverk.<br />
Tenestene er:<br />
grunnskoleopplæring,<br />
kulturskuletilbod,<br />
vaksenopplæring,<br />
introduksjonsprogram for<br />
nye flyktningar, Pedagogisk<br />
Psykologisk Teneste (PPT),<br />
skulefritidsordninga (SFO) og<br />
skuleskyss.<br />
<strong>Fjell</strong>skulen tar mål av seg å vera i front, med evne til å tolka<br />
og analysera det samfunnet vi skal gje tenester til. Skulen<br />
skal kontinuerleg evaluera seg sjølv, og våga tenkja nytt med<br />
fagleg utvikling som ein naturleg del av arbeidskvardagen.<br />
Skulesjefen har lagt stor vekt på kompetanse- og<br />
kvalitetsutvikling, mellom anna ved å ha fokus på skulen som<br />
ein lærande organisasjon i <strong>kommune</strong>n si skuleleiarutdanning.<br />
Skulane skal jamleg setje av tid til vurdering av eigen aktivitet<br />
og kva ein kan gjera annleis. Dei neste årene skal ein utvikla<br />
eigne skulevurderarar som skal bidra til måloppnåing<br />
gjennom eksterne vurderingar av skuleaktiviteten.<br />
Hovudmålsettinga hadde i <strong>2006</strong> følgjande tiltak i<br />
handlingsprogrammet for <strong>2006</strong>-2009 og resultatet er også<br />
vist:<br />
1) Tilpassa opplæring skal prega heile skulen si verksemd.<br />
Resultat: Gjennomført og teke inn som ein del av den<br />
kontinuerlige drifta.<br />
2) Trivsel og tryggleik skal prega elevane.<br />
Resultat: Gjennomført på alle skulane, mellom anna<br />
gjennom innføring av mobbeprogramma Olweus eller<br />
Zero.<br />
3) Innføringa av ny læreplan skal vera vel førebudd.<br />
Resultat: Skulesjefen har utarbeidd rammeplanar i 10 fag.<br />
Nokre fag står att og blir gjennomført i 2007. Dei tilsette<br />
i skulen har gjennomgått eige mentorprogram, med fokus<br />
på pedagogisk utviklingsarbeid og utarbeiding av lokale<br />
læreplanar. 9 skular har i tillegg hatt fokus på realfag i<br />
mentorprogrammet. Det er også halde ei rekke kurs på<br />
dette feltet, eit nettverk for lærarar i matematikk er starta<br />
opp og 18 lærarar har teke vidareutdanning i naturfag med<br />
stipend frå <strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong>.<br />
4) Vidareføra arbeidet med Den Kulturelle Skulesekken.<br />
Resultat: Gjennomført og arbeidet vert no vidareført som<br />
ein del av den daglege drifta.<br />
Andre viktige hendingar i <strong>2006</strong>:<br />
• <strong>Fjell</strong> kulturskule vart nominert frå Hordaland til<br />
demonstrasjons-kulturskule. Hovudarsaka til dette var at<br />
ventelista for elevplass var avvikla.<br />
• Introduksjonordninga for nykomne flyktningar sine resultat<br />
vart rangert som nr 2 i landet, med 83% av deltakarane i<br />
utdanning eller i arbeid etter 2 år.<br />
20
• <strong>Fjell</strong>, Sund og Øygarden sine ungdomsskular,<br />
samt teknologilinja på Sotra vgs. fekk 3,5 mill.<br />
kr. i stønad frå Utdanningsdirektoratet godkjent<br />
til utviklingsprosjekt i høve til «Praksisnær<br />
undervisning» innan «Program for skuleutvikling».<br />
Føremålet med prosjektet er kompetanseutvikling<br />
for lærarane i samband med praksisnær<br />
undervisning.<br />
• <strong>Fjell</strong>, Sund og Øygarden fekk tildelt 4,8 mill. kr.<br />
til Osikus; innføring av felles læringsplattform<br />
(It’learning) for alle elevar i regionen og<br />
kompetanseutvikling for lærarane innan feltet.<br />
• Bygging av ny ungdomsskule på Ågotnes vart<br />
vedteke i <strong>kommune</strong>styret.<br />
Budsjett og resultatutvikling<br />
Budsjett og resultatutvikling Skulesjefen<br />
Regnskap Regnskap Budsjett Regnskap<br />
2004 2005 <strong>2006</strong> <strong>2006</strong><br />
190.217.498 194.496.577 214.571.000 213.906.611<br />
Arbeidsmiljø<br />
Skulene har til no nytta Temperaturmålaren<br />
når det gjeld kartlegging av arbeidsmiljø og<br />
trivsel. Skulesjefen planlegg å innføre KSeffektiviseringsnettverka<br />
sitt verktøy på dette<br />
området frå skuleåret 2007/2008.<br />
For elevane vert det gjennomført målingar<br />
på arbeidsmiljø som vert rapport i<br />
utdanningsdirektoratet sin nettstad Skoleporten.no.<br />
Det er gjennomført målingar både for 7 klasse og 10<br />
klasse i <strong>kommune</strong>n frå skuleåret 2003/2004.<br />
Tilhøve til brukarane<br />
Om ein definerer elevane som skulane sine<br />
brukarar vil vi kunne hente data frå skuleporten<br />
til utdanningsdirektoratet. Desse seier noko om<br />
trivsel, fysisk læringsmiljø og kor motiverande<br />
elevande oppfattar at lærarane er.<br />
Læringsmiljø for 7 klassingane i <strong>Fjell</strong> samanlikna med<br />
alle skulane i landet<br />
<strong>Fjell</strong><br />
Heile<br />
landet<br />
7. Klasse 2003-04 2004-05 2005-06 2005-06<br />
Trivsel 3,5 3,6 3,6 3,5<br />
Mobbing 3,9 3,9 3,9 3,9<br />
Elevenes motivasjon 3,1 3,1 3 2,9<br />
Motiverande lærere 3 3 2,9 2,8<br />
Elevmedvirkning 2 2 1,9 1,8<br />
Fysisk læringsmiljø 2,6 2,6 2,5 2,6<br />
Forklaring: ikkje i det heile = 1, i mindre grad = 2, i noko grad = 3, i stor grad = 4<br />
Kjelde: http://www.skoleporten.no<br />
Tabellen over syner at 7 klassingane trivs betre, er meir<br />
motiverte, har meir motiverande lærarar og er meir<br />
aktive i sin eigen læringsprosess enn snittet for alle<br />
skulane i landet. Den einaste indikatoren som skil seg<br />
negativt ut er det fysiske læringsmiljøet.<br />
Leiarar i <strong>Fjell</strong>-skulen i intense diskusjonar ved<br />
Montserrat, Spania<br />
Arbeidsmiljø for 10 og 7 klassingane i <strong>Fjell</strong> samanlikna<br />
med alle skulane i landet.<br />
<strong>Fjell</strong><br />
Heile<br />
landet<br />
Arbeidsmiljø 2003-04 2004-05 2005-06 2005-06<br />
10. klasse 3,4 2,5 2,6 2,6<br />
7. klasse 3,2 2,8 2,8 2,7<br />
Forklaring: ikkje i det heile = 1, i mindre grad = 2, i noko grad = 3, i stor grad = 4<br />
Kjelde: http://www.skoleporten.no<br />
7. klassingane rapporterar om noko betre tilhøve<br />
enn snittet for alle skulane i landet, medan 10.<br />
klassingane ligg på snittet for landet.<br />
21
skulesjefen<br />
Læringsmiljø for 10 klassingane i <strong>Fjell</strong> samanlikna<br />
med alle skulane i landet<br />
Forklaring: ikkje i det heile = 1, i mindre grad = 2, i noko grad = 3, i stor grad = 4<br />
Kjelde: http://www.skoleporten.no<br />
<strong>Fjell</strong><br />
Heile<br />
landet<br />
10. Klasse 2003-04 2004-05 2005-06 2005-06<br />
Trivsel 3,6 3,6 3,7 3,7<br />
Mobbing 3,9 3,9 : 3,9<br />
Elevenes motivasjon 3 2,8 2,9 3<br />
Motiverande lærere 2,7 2,6 2,7 2,8<br />
Arbeidsplaner og<br />
læreplanmål<br />
2,2 2,3 2,4 2,7<br />
Elevmedvirkning 2 2 1,9 1,9<br />
Fysisk læringsmiljø 2,6 2,2 2,5 2,4<br />
Mentorprogrammet har blitt svært godt motteke på<br />
skulane, og har blitt lagt merke til langt ut over <strong>Fjell</strong><br />
<strong>kommune</strong> sine grensar som ein interessant modell<br />
for skuleutvikling.<br />
Samarbeidet i regionen innan skulefeltet har også<br />
blitt styrka i <strong>2006</strong>, mellom anna gjennom Osikus,<br />
utvikling av felles vurderarkorps for skulane og<br />
Program for skuleutvikling.<br />
Hektisk aktivitet då brannen trua<br />
Knappskog skule<br />
Som ein ser av tabellen over skil 10 klassingane<br />
i <strong>Fjell</strong> seg noko negativt frå snittet i landet på<br />
indikatorane motivasjon, motiverande lærarar<br />
og arbeidsplanar og læreplanmål. Dei skil seg<br />
positivt frå snittet i landet når det gjeld det fysiske<br />
læringsmiljøet.<br />
Samarbeid med omgjevnadene<br />
Skulesjefen ønskjer særskilt å framheve samarbeidet<br />
med det interkommunale selskapet Gode Sirklar.<br />
Gode Sirklar er ein motor i realfagsatsinga til<br />
<strong>kommune</strong>n og saman med Gode Sirklar har alle 8.<br />
og 9. klassene i <strong>Fjell</strong> inngått ein partnarskapsavtale<br />
med næringslivet i regionen. Elevane får<br />
undervising i bedriftene, og bedriftene underviser<br />
elevane på skulen. Målsetjinga er å gjere faga meir<br />
tilgjengeleg for elevane. Ved å la elevane få ta del i<br />
ei bedrift sine gjeremål, vert det lettare å forstå den<br />
teoretiske opplæringa. Gode Sirklar var og med<br />
og utforma søknaden til Utdanningsdirektoratet<br />
sitt «Program for skuleutvikling». Samarbeidet<br />
med Gode Sirklar vart særskilt omtalt av<br />
kunnskapsminister Øystein Djupedal då han la fram<br />
regjeringa si realfagssatsing i Tromsø i juni -06.<br />
Samarbeidet med Norsk Lærarakademi<br />
om leiarutvikling og mentorprogram for<br />
skulane har vore svært viktig for lærarane og<br />
skuleleiarane si kompetanse- og kvalitetsutvikling.<br />
22
Johannes Spilde Lie, Trygve Titland Danielsen, Kim Olav Kjus Selje,<br />
Malin Sæter Møvik, Sara Elisabeth Abdi-Dezfuli.<br />
Elevar frå 7. klasse - Ulveseth skule - OSIKUS prosjektet<br />
Kjekkare å gjere leksene no<br />
Å ta i bruk IKT for å gjere undervisninga meir<br />
nyskapande og spanande har vore drivkrafta<br />
i det så kalla OSIKUS-prosjektet som starta<br />
opp i <strong>2006</strong>. OSIKUS står for Open Skule –<br />
Interkommunalt UndervisningSamarbeid og er eit<br />
samarbeidsprosjekt mellom skulane i <strong>Fjell</strong>, Sund og<br />
Øygarden samt Hordaland fylkes<strong>kommune</strong>.<br />
7. klasse ved Ulveset skule var dei første som tok<br />
i bruk dette verktøyet i undervisninga i <strong>Fjell</strong>. I<br />
stadan for berre tavleundervisning, brukar dei<br />
PC’en som eit virtuelt klasserom. «It’s learning» som<br />
læringsplattforma heiter, er lagt opp slik at elevane<br />
hentar og løyser oppgåver, finn lenkjer til relevant<br />
bakgrunnsmateriale, lastar ned filer med filmar eller<br />
lydklipp og mykje meir. – Vi brukar det mykje til<br />
lekser, seier Johannes. Vi kan starte å jobbe med<br />
noko på skulen, og så kan vi gå inn på PC’en heime<br />
og jobbe vidare. Det er veldig bra, seier han.<br />
Sara Elisabeth er einig. -Men no har vi ingen<br />
unnskyldning for ikkje å gjere leksene lenger dersom<br />
vi er sjuke eller bortreist, for vi kan berre gå inn på<br />
«It’s learning» og få tak i leksa der, sukkar ho.<br />
Elevane synest alle at det er kjekkare å jobbe på PC’en<br />
enn å skriva i kladdebøker og følgje med på tavla.<br />
–Her er det masse kult, mattespel og mykje anna<br />
som vi kan prøva oss på, seier Trygve.<br />
-Vi kan senda meldingar til kvarandre eller til<br />
lærarane også dersom vi lurer på noko, seier Malin.<br />
-Men det er ikkje alltid vi får svar med ein gong ,<br />
påpeikar Kim Olav.<br />
Det både lærar og elevar ønskjer seg aller mest, er<br />
fleire PC’ar. Klassen på 29 elevar har 14 PC’ar på<br />
deling. Det blir litt venting før alle får gjort det dei<br />
skal.<br />
23
Omsorgssjefen<br />
Omsorgsjef Line Barmen<br />
Omsorgsjefen hadde i <strong>2006</strong><br />
330 medarbeidarar fordelt på<br />
205 årsverk. Omsorgssjefen<br />
ytar tenester knytt til<br />
heimesjukepleie og heimehjelp,<br />
lang- og korttidsopphald på<br />
sjukeheim, omsorgsbustad med<br />
heildøgnsbemanning, bustad og<br />
dagtilbod for utviklingshemma,<br />
dagtilbod til eldre og<br />
funksjonshemma, trygde- og<br />
omsorgsbustader, ambulerande<br />
vaktmeister, omsorgsløn,<br />
borgarstyrt personleg<br />
assistanse, transportordning<br />
for funksjonshemma,<br />
parkeringsløyve<br />
funksjonshemma, utlevering av<br />
frosen mat og tryggleiksalarm<br />
Hovudmål, tiltak og resultatoppnåing <strong>2006</strong><br />
<strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong> skal gje gode omsorgstenester tilpassa den<br />
einskilde sine behov og på lågast effektivt omsorgsnivå<br />
For omsorgssjefen har det vert viktig å yte teneste der behova<br />
til brukarane oppstår. Oppstår behova i heimen, då søkar<br />
omsorgsjefen å løysa dei der. Det er dette ein meinar med<br />
lågast mogleg omsorgsnivå. I framtida trur vi at eldre i <strong>Fjell</strong><br />
kjem til å leve lenger og stilla større krav til omsorg – både<br />
kvalitativt og kvantitativt. Dette gjer at omsorgssjefen ynskjer<br />
å vidareføre og utvikle tenestene i samarbeid med brukarane.<br />
I samband med rådmannens overordna utviklingsprosjekt<br />
”heimeleksa” har Omsorgssjefen i <strong>2006</strong> hatt eit særskilt fokus<br />
på utviklinga av ein lærande organisasjon kor aktivitet og<br />
kultur for dei ulike brukargruppene vert viktig. Rekruttera<br />
og behalde kompetente medarbeidarar har og vært eit<br />
satsingsområde, og mellom anna har ein sete ned ei egen<br />
gruppe som skal vurdera moglegheita for meir fleksible<br />
arbeidstidsordningar. Alle einingane hjå Omsorgssjefen<br />
hadde interne prosesser i samband med heimeleksa, der<br />
myndiggjorte medarbeidarar har kome med løysingar som<br />
tenestene skal profittera på.<br />
Ein politisk arbeidsgruppe har arbeidd med rullering av<br />
helse, sosial og omsorgsplanen og arbeidet vi fortsetje i 2007.<br />
Omsorgsavdelinga har kome med mange innspel til strategiar<br />
og tiltak innan omsorgssjefen sitt område.<br />
Hovudmålsettinga hadde i <strong>2006</strong> følgjande tiltak i <strong>kommune</strong>ns<br />
handlingsprogram for <strong>2006</strong>-2009:<br />
1) Vidareutvikle tenestetilbodet ved <strong>Fjell</strong> sjukeheim<br />
Resultat: Vurdering av bygningsmessige endringar ved <strong>Fjell</strong><br />
sjukeheim er utsett til ferdigstillinga av rehabiliteringssenter<br />
og terapibasseng på Straume. Det har skjedd ei omlegging<br />
av tenestetilbodet ved sjukeheimen frå langtidspleie til<br />
meir korttid og avlastning, noko som påverkar diskusjonen<br />
om behovet for einerom ved sjukeheimen. Det er i <strong>2006</strong><br />
tilsett fysioterapeut og miljøterapeut for å auke aktivitet<br />
og miljøtiltak for brukarane. Omsorgssjefen har i <strong>2006</strong><br />
vurdert grunnlaget for etablering av 1½-line teneste<br />
ved <strong>Fjell</strong> sjukeheim i samarbeid med Helse Vest. Første<br />
samarbeidsmøte gjennomførast våren 2007.<br />
2) Utvikle tenestetilbodet til utviklingshemma og<br />
funksjonshemma.<br />
Resultat: Bygginga av eit nytt husvera ved bustadene<br />
på Blombakkane blei forsinka og vil ikkje vera klar til<br />
innflytting før sumaren 2007. Omsorgssjefen arbeidar<br />
kontinuerleg med å utvikle alternative arbeidsplassar for<br />
utviklingshemma. I <strong>2006</strong> blei det mellom anna etablert ei<br />
eige utegruppe som sysselsettar 11 brukarar 1 til 3 dagar i<br />
veka med varierte arbeidsoppdrag.<br />
24
3) Vidareutvikle samarbeidet med friviljuge lag og<br />
organisasjonar.<br />
Resultat: Saman med friviljuge lag og<br />
organisasjonar har Omsorgssjefen fått til ein<br />
avklaring av ansvar og roller i høve til samarbeid.<br />
Mellom anna gjennom ein temakveld i regi av<br />
Omsorgssjefen og ansvarlege kontaktpersonar.<br />
Omsorgssjefen har i <strong>2006</strong> arrangert fire<br />
temakveldar med kjende forelesarar, eller<br />
praktiske øvingar, desse temakveldane er<br />
opne for alle. Temakveldane har vorre ein<br />
suksess og vekslar med å arrangera desse på<br />
Kvednatunet, Straume bu og servicesenter og<br />
frivillighetsentralen. I <strong>2006</strong> blei det utarbeida<br />
ein handlingsplan for å rekruttera og behalde<br />
friviljuge medarbeidarar. Denne blei presentert<br />
på møte med dei friviljuge då ein diskuterte<br />
ansvar og rolledelinga mellom <strong>kommune</strong>n og dei<br />
friviljuge.<br />
4) Vurdera kantinedrift.<br />
Resultat: Kommunestyret i <strong>Fjell</strong> vedtok i <strong>2006</strong><br />
Saka om etablering av kantine ved Kvednatunet<br />
blei vedteke i <strong>2006</strong>, og ein forventar at ein er<br />
ferdig med tilsettinga av personale innan våren<br />
2007. Omsorgssjefen har utgreia moglegheita<br />
for alternativ drift av kantina ved Straume bu<br />
og servicesenter. Ein ønskjer her å oppretthalde<br />
drifta slik ho er.<br />
Tilhøve til brukarane<br />
Det var ikkje gjennomført brukarundersøkingar for<br />
<strong>2006</strong>, ein gjennomførar desse anna kvart år. Neste<br />
større rapportering frå brukarsida kjem i 2007.<br />
Omsorgssjefen har søkt å løysa brukaranes behov<br />
for løypande tilbakemeldingar med opprettinga av<br />
til saman 6 brukarråd.<br />
Samarbeid med omgjevnadene<br />
<strong>Fjell</strong> bustadstifting, reinhaldstenesta hjå<br />
eigedomssjefen og ergo- og fysioterapitenesta hjå<br />
helsesjefen blir trekt fram som døme på andre<br />
kommunale einingar ein hadde særs godt samarbeid<br />
med i <strong>2006</strong>. Omsorgssjefen rapporterar og om eit<br />
godt samarbeid med psykiatrisk team, sjølv om ein<br />
ønskjar eit betre samarbeid utanom den ordinære<br />
arbeidstida. Ein saknar betre samarbeid om<br />
informasjon på byggeplassane der ein rehabiliterar<br />
eller byggar nytt innafor eldreomsorga. Elles er<br />
det vidareført eit prosjekt med statleg finansiering<br />
som har ført til auka samarbeid med 2. line tenesta<br />
vedkomande lindrande behandling.<br />
Ein brukar på Kvednatunet på trilletur<br />
sommaren <strong>2006</strong><br />
Budsjett og resultatutvikling<br />
Budsjett og resultatutvikling omsorgssjefen<br />
Regnskap Regnskap Budsjett Regnskap<br />
2004 2005 <strong>2006</strong> <strong>2006</strong><br />
86.769.900 88.903.517 96.868.000 95.673.294<br />
Arbeidsmiljø<br />
Det er gjennomført medarbeidarundersøking og<br />
arbeidsmiljøkartlegging i <strong>2006</strong> for alle einingane<br />
under omsorgssjefen. Medarbeidarane meld<br />
tilbake at dei er veldig godt nøgd med samarbeidet<br />
med kollegane sine, på spørsmål om kor stolte<br />
dei er av arbeidsplassen sin gir dei karakteren<br />
fem av seks. Dei er minst nøgde med arbeidstid<br />
og løn. Omsorgssjefen har, mellom anna, med<br />
grunnlag i desse undersøkingane valt å etablere ei<br />
eige gruppe som skal sjå nærmare på arbeids- og<br />
turnusorningane.<br />
25
Ine K. Rødbotnen og Tommy Ulveseth -<br />
brukarrepresentantar Vågaleitet omsorgsbustadar<br />
Tek bebuarane med på råd<br />
Omsorgsbustadane på Vågaleitet er eit butilbod til<br />
utviklingshemma som kan bu i sin eigen bustad<br />
med litt hjelp og tilsyn. I haust oppretta bebuarane<br />
saman med styrar Ragnar Selstø sitt eige brukarråd<br />
der dei kan ta opp og diskutere ulike tema omkring<br />
butilhøve, aktivitetar og anna.<br />
Brukarrådet har fire medlemmer og held møte ein<br />
gong pr. månad. Tommy Ulveseth har budd på<br />
Vågaleitet sidan tilbodet opna i 2000. Han tykkjer at<br />
ideen med brukarråd er god og at dei vert tekne på<br />
alvor – Her tek vi opp og diskuterer mykje som vi er<br />
opptekne av, seier Tommy.<br />
–Vi vart plukka ut til å sitje i brukarrådet av<br />
styraren vår, seier Ine Rødbotnen. Ho har budd<br />
her i to og eit halvt år og trivst godt. –Førre møte<br />
diskuterte vi ferieturen vår til Spania i sommar.<br />
Alle la fram forslag til aktivitetar som vi har lyst til<br />
å gjere på turen og tok opp andre praktiske ting.<br />
–Vi kan jo ikkje berre ligge å sole oss, det hadde<br />
blitt alt for kjedelig, ler ho. Tommy er einig. Men<br />
han er ikkje heilt nøgd med responsen frå dei andre<br />
bebuarane enno. Tanken bak brukarrådet er at<br />
bebuarane skal skape dette sjølv og får fram saker<br />
som dei er opptekne av. – Vi ønskjer at alle skal<br />
kome til oss med ting dei har lyst til å ta opp. Vi<br />
har m.a ei forslagskasse som alle kan bruke, men til<br />
no har vi ikkje fått nokon forslag. Det er litt dumt,<br />
påpeikar han. Både han og Ina oppfordrar dei andre<br />
bebuarane til å bli litt meir aktive der.<br />
Dei er begge einige i at brukarrådet er eit godt tiltak<br />
og håpar at dei andre bebuarane vil bidra meir etter<br />
kvart som dei ser at rådet får gjennomslag for tinga<br />
dei tek opp.<br />
Ein ting dei er stolte av å ha fått til er endring i<br />
kveldsvakta sin turnus. – Vi synes det var veldig<br />
knapp tid for oss om kvelden når vakta slutta kl.<br />
23. 00. Vi tok det opp i brukarrådet og har no fått<br />
utvida kveldsvakta med ein time, seier Ine.<br />
26
Helsesjefen<br />
Hovudmål, tiltak og resultatoppnåing <strong>2006</strong><br />
<strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong> skal ha gode helsetenester når du treng det.<br />
Helsesjef Terje Handal<br />
Helsesjefen hadde i <strong>2006</strong><br />
59 medarbeidarar fordelt<br />
på 37 årsverk. Tenestene<br />
er: fysio- og ergoterapi,<br />
rehabilitering/habilitering,<br />
helseteneste for barn og<br />
unge inkludert flyktningar,<br />
jordmor, legeteneste,<br />
legevakt, psykisk helseteneste,<br />
samfunnsmedisin, miljøretta<br />
helsevern og smittevern<br />
<strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong> har i dag godt utbygde helsetenester innafor<br />
dei ulike tenesteområda. Høg kompetanse på dei kommunale<br />
tenestene skal sikra brukarane god hjelp når dei treng det.<br />
Skulle brukarane ha behov for meir spesialiserte tenester,<br />
har helsesjefen etablert eit godt samarbeid med mellom<br />
andre spesialisthelsesenteret på Straume. Planar for utviding<br />
og styrking av tenestene ligg føre og resultatet av dette vil<br />
innbyggjarane merka positivt i åra som kjem.<br />
Hovudmålsettinga hadde i <strong>2006</strong> følgjande tiltak i<br />
handlingsprogrammet for <strong>2006</strong>-2009 og resultatet er også<br />
vist:<br />
1) Utvida Straume helsesenter for ambulanse, spesialist og<br />
psykiatritenesta samt tilpassing/ utviding av lokale for<br />
kommunale tenester (byggjesteg 5).<br />
Resultat: Byggearbeidet starta opp litt forseinka i <strong>2006</strong> og<br />
vil verta ferdig mot slutten av 2007.<br />
2) Følgje opp statens opptrappingsplan for psykisk helse og<br />
<strong>kommune</strong>delplan for psykisk helse <strong>2006</strong>-2009.<br />
Resultat: Det er tilsett i 2 stillingar som <strong>kommune</strong>psykolog<br />
finansiert med opptrappingsmidlar. Kommunen har<br />
etablert eit tverrfagleg team for å styrke arbeidet med<br />
å samordna tenestene til born og unge med psykiske<br />
lidingar. Elles er det lagt opp til eit systematisk samarbeid<br />
mellom dei kommunale fageiningane. Ansvarsdeling og<br />
samarbeidsrollar mellom Helse Bergen og <strong>kommune</strong>n er<br />
sett på dagsorden.<br />
3) Gje barn og unge med psykiske vanskar høvelege tilbod.<br />
Resultat: Det er tilsett ei helsesøster med ansvar for<br />
barnehagane.<br />
4) Styrkja legevakttenesta i regionen.<br />
Resultat: Den interkommunale legevakta - med sjukepleiar<br />
på vakt heile døgnet og i helgane - er etablert i <strong>2006</strong>.<br />
På dagtid i vekedagane har fastlegane legevaktansvaret.<br />
Avklaring om organisering, drift og økonomi mellom <strong>Fjell</strong><br />
og Sund kommunar blei også gjennomført i <strong>2006</strong>.<br />
3) Redusera tobakksrelaterte helseproblem.<br />
Resultat: Det er gjennomført røykeavvenningskurs<br />
i samarbeid med Den norske kreftforening i <strong>2006</strong>.<br />
Kurset var særleg retta mot kvinner og 14 tok del.<br />
Tilbakemeldingane er positive.<br />
27
Budsjett og resultatutvikling<br />
Budsjett og resultatutvikling helsesjefen<br />
Regnskap Regnskap Budsjett Regnskap<br />
2004 2005 <strong>2006</strong> <strong>2006</strong><br />
17.841.499 18.371.858 21.205.000 20.477.232<br />
Arbeidsmiljø<br />
Arbeidsmiljøet er undersøkt på dei fleste einingane<br />
hjå Helsesjefen. Det vert rapportert om eit godt<br />
arbeidsmiljø, men på einskilde område har<br />
einingane utfordringar.<br />
Samarbeid med omgjevnadene<br />
Helsesjefen ønskjer å framheva det gode<br />
tverrfaglege samarbeidet ein har fått til med<br />
opprettinga av fagteamet for psykisk helse born<br />
og unge. Særlig gjeld dette samarbeidet med<br />
Barnehagesjefen, Sosialsjefen og Skulesjefen. <strong>2006</strong><br />
var også eit år der samarbeidet med Helse Bergen<br />
og psykiatritenestene til staten for alvor vart<br />
systematisert.<br />
Illustrasjon frå planarbeidet med det nye<br />
terapibassenget<br />
Tilhøve til brukarane<br />
Det er gjennomført brukarundersøking innafor<br />
psykiatrien i <strong>2006</strong>. Sjølv om svarprosenten var låg,<br />
viser tilbakemeldingane at ein må arbeide særskilt<br />
med brukarmedverknad og informasjon om<br />
tenestene.<br />
Alders- og kjønnsstandardisert dødeligheit i bergensregionen<br />
inkludert Voss. Hjerte- og karsjukdommar.<br />
KOMMUNE Menn Kvinner<br />
Bergen 329 194<br />
Voss 267 199<br />
Os 312 169<br />
Sund 432 254<br />
<strong>Fjell</strong> 380 209<br />
Askøy 327 251<br />
Lindas 256 183<br />
Øygarden 359 207<br />
Forklaring: Gjennomsnitt for årene 2000-2004.<br />
Dødeligheit per 100 000 innbyggjarar.<br />
Alders- og kjønnsstandardisert dødeligheit i bergensregionen<br />
inkludert Voss. Kreft.<br />
KOMMUNE Menn Kvinner<br />
Bergen 268 178<br />
Voss 226 157<br />
Os 258 176<br />
Sund 294 140<br />
<strong>Fjell</strong> 260 171<br />
Askøy 293 155<br />
Lindas 254 142<br />
Øygarden 245 :<br />
Forklaring: Gjennomsnitt for årene 2000-2004.<br />
Dødeligheit per 100 000 innbyggjarar.<br />
28
Nestleiar i Mental helse Sotra og Øygarden<br />
Anne Lise Mikkelsen Tellnes<br />
Brukarmedverknad styrkjer<br />
kvaliteten<br />
I arbeidet med <strong>kommune</strong>delplan for psykisk<br />
helse som vart vedteken i våren <strong>2006</strong>, var Mental<br />
Helse ein av organisasjonane som deltok aktivt i<br />
utarbeidinga.<br />
-Vi vart invitert med på ganske mange av møta til<br />
den administrative arbeidsgruppa, fortel nestleiar<br />
i Mental Helse Sotra og Øygarden Anne Lise<br />
Mikkelsen Tellnes. I tillegg vart det arrangert eigne<br />
møte der berre brukarorganisasjonane deltok. Ho<br />
følte at dei på den måten vart tekne på alvor og<br />
fekk kome med innspel på eit tidleg tidspunkt i<br />
planarbeidet.<br />
- Vi fekk god gehør for synspunkta våre, seier ho.<br />
Om noko skulle vore gjort annleis, så meinar ho<br />
at det kanskje kunne vore arrangert eit fellesmøte<br />
med fleire brukarar, t.d. på psykiatrisk dagsenter<br />
slik at dei også hadde fått koma med innspel og<br />
merknader. -Å involvera brukarar og gje dei<br />
innverknad er avgjerande for kvaliteten på ein slik<br />
plan, påpeikar ho.<br />
Ho kunne også tenkja seg eit evalueringsmøte på<br />
slutten av planarbeidet for å oppsummera arbeidet.<br />
Ho peikar på at det er viktig å sørgje for at det ikkje<br />
blir for lang avstand mellom dei som planlegg og<br />
dei som trass alt skal ha nytte av tiltaka i planen.<br />
– Det er brukarane sine behov som skal dekkast, og<br />
då må dei bli høyrde, seier Anne Lise. Derfor kunne<br />
vi også tenkja oss ved eit seinare høve å få lagt fram<br />
innspel våre for den politiske styringsgruppa i løpet<br />
av planarbeidet også, seier ho. Men alt i alt er ho<br />
nøgd med måten arbeidet vart gjennomførd på og<br />
vil gjerne vera med i fleire planprosessar.<br />
29
Sosialsjefen<br />
Hovudmål, tiltak og resultatoppnåing <strong>2006</strong><br />
<strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong> skal vidareutvikle brukarorienterte tenester<br />
som gjev medverknad og ansvarskjensle.<br />
Sosialsjef Tove Helleland<br />
Sosialsjefen hadde i <strong>2006</strong><br />
48 medarbeidarar fordelt på<br />
43,57 årsverk. To medarbeidarar<br />
er løna på midlar frå staten.<br />
Sosialsjefen ytar tenester i høve<br />
til lov om sosiale teneseter<br />
samt lov om barneverntenester.<br />
Tenestene femner om<br />
økonomisk sosialhjelp og<br />
støttetiltak, gjeldsrådgjeving<br />
og anna rettleiing, oppfølging<br />
av barn, unge og vaksne i heim<br />
og institusjon, støttetiltak for<br />
funksjonshemma t.d. avlastning,<br />
støttekontakt og fritidstiltak,<br />
adopsjon, bustøtte, tilskot og<br />
startlån.<br />
Tilboda frå sosialsjefen har låg terskel og er retta mot<br />
menneske frå alle sosiale lag med ulike behov: Det meste av<br />
arbeidsinnsatsen går med til oppfølging og individuelle tilbod<br />
til dei som fell utanfor samfunnet. Nokre brukarar har behov<br />
for hjelp i akutte kriser eller for å koma seg over ein kneik.<br />
Andre har behov for meir samanhengande hjelp over tid. Det<br />
vert arbeidd med å utvikle tenestene på tvers av fagområde<br />
og avdelingsgrenser for å sikre at brukarane får koordinerte<br />
tenester når dei har trong for det. Eit døme på dette er<br />
<strong>kommune</strong>n sitt tverrfaglege program for satsinga på barn og<br />
unge for å førebyggja og kunna intervenera tidleg.<br />
Sosialsjefen har i <strong>2006</strong> arbeidd med å førebu <strong>kommune</strong>n på<br />
den nye arbeids- og velferdsforvaltninga (NAV). Arbeids- og<br />
velferdsforvaltninga er i dag organisert gjennom AETAT,<br />
trygdeetaten og sosialtenesta i <strong>kommune</strong>n. NAV-reforma<br />
inneber ei samordning og samlokalisering av desse tenestene.<br />
Bakgrunnen for samordninga er ønsket om å;<br />
• få fleire i arbeid og aktivitet og færre på stønad<br />
• forenkle tenestene og tilpasse forvaltninga til brukarane sine<br />
behov<br />
• få til ei heilskapeleg og effektiv arbeids- og<br />
velferdsforvaltning<br />
Reforma er eitt av fleire verkemiddel staten tek i bruk for å<br />
skapa eit meir inkluderande samfunn og arbeidsliv.<br />
Dei lokale utfordringane vil særleg vera knytt til etableringa<br />
av ei felles førstelineteneste som gjev brukarretta tenester. Eit<br />
hovudfokus er å hjelpe brukarane til å koma i posisjon slik at<br />
dei kan få den hjelpa som NAV kan tilby.<br />
Hovudmålsetjinga hadde i <strong>2006</strong> følgjande tiltak i<br />
handlingsprogrammet for <strong>2006</strong>-2009 og resultatet er også vist:<br />
1) Betra buevna til brukarar som fell ut av bustadmarknaden<br />
Resultat: Intern omorganisering der det er etablert ei<br />
oppfølgingsteneste som m.a. inngår kontraktar med<br />
brukarane.<br />
30
2) Gje eit fagleg, solid og stabilt avlastingstilbod til<br />
brukarar med særlege behov.<br />
Resultat: Tilbod om lengre avlastningsopphald<br />
for unge er vedteke i <strong>2006</strong>, men sjølve etablering<br />
skjer i byrjinga av 2007. Sosialsjefen har styrka<br />
kompetansen til personalet med omsyn til<br />
hjelp til speleavhengige i <strong>2006</strong>. Det vert vidare<br />
arbeidd med å utvikla fritidstiltak for individ<br />
og grupper med særlege behov, og til å betra av<br />
rutinane for rekruttering av private avlastarar og<br />
støttekontaktar.<br />
3) Etablera ny arbeids- og velferdsforvaltning<br />
(NAV) i samarbeid med Trygdekontoret og Aetat.<br />
Resultat: Prosessen med etablering av NAV i <strong>Fjell</strong><br />
er starta medan realiseringa truleg vil finna stad<br />
i 2009.<br />
Budsjett og resultatutvikling<br />
Budsjett og resultatutvikling Sosialsjefen<br />
Regnskap Regnskap Budsjett Regnskap<br />
2004 2005 <strong>2006</strong> <strong>2006</strong><br />
23.565.729 34.165.694 38.657.000 37.975.948<br />
Arbeidsmiljø<br />
I <strong>2006</strong> er det gjennomført<br />
arbeidsmiljøundersøkingar og temperaturmålingar.<br />
Sosialsjefen har i etterkant av desse hatt eit særleg<br />
fokus på ein helsefremjande og meiningsfylt<br />
arbeidssituasjon med betre tilrettelegging av<br />
arbeidstilhøva.<br />
Tilhøve til brukarane<br />
Det er ikkje gjennomført brukarundersøkingar for<br />
<strong>2006</strong> då ein gjennomfører desse anna kvart år. Neste<br />
større rapportering kjem i 2007.<br />
Samarbeid med omgjevnaden<br />
Sosialsjefen skal syta for at andre offentlege organ<br />
tek i vare barn og unge sine interesser, samt syta for<br />
heilskapelege og koordinerte tenester for bukarane.<br />
Det er etablert samarbeid med Helse Vest og Helse<br />
Bergen, NAV arbeid og Nav trygd, politi, statleg<br />
barnevernsmynde samt frivillige organisasjonar.<br />
Sosialsjefen har eit godt og tett samarbeid med <strong>Fjell</strong><br />
bustadstifting. Det vert også lagt vekt på tett, godt<br />
og naudsynt samarbeid med dei andre kommunale<br />
tenestene.<br />
Tal barnevernstiltak <strong>2006</strong>. Bergensregionen inkludert Voss<br />
Omsorgstiltak<br />
Hjelpetiltak<br />
4<br />
3,5<br />
3<br />
2,5<br />
2<br />
1,5<br />
1<br />
0,5<br />
0<br />
Bergen Voss Os Sund <strong>Fjell</strong> Askøy Øygarden Lindås<br />
Forklaring: pr. innbyggar 0 - 17 år<br />
31
Kjersti Andersen<br />
- mor til Charlotte 15 år<br />
Straumsfjellet avlastning -<br />
eit godt tilbod.<br />
Familien Andersen har hatt tilbod om avlastning<br />
to gonger pr. månad for fysisk funksjonshemma<br />
Charlotte sidan tilbodet opna for ca. eitt år<br />
sidan. – Vi flytta til <strong>Fjell</strong> for fem år sidan, men då<br />
<strong>kommune</strong>n ikkje hadde noko avlastningstilbod til<br />
oss, fekk vi behalda plassen vi hadde på Vestlund<br />
inntil Straumsfjellet opna, fortel mor til Charlotte,<br />
Kjersti Andersen.<br />
–Vi er svært glade for at vi har fått dette tilbodet<br />
no, seier Kjersti. Charlotte er sterkt fysisk<br />
funksjonshemma og treng hjelp heile døgnet. Den<br />
tida ho er på avlastning, brukar eg til å ta meg<br />
litt inn igjen, seier Kjersti, men legg til at det er<br />
Charlotte sjølv som avgjer om ho vil dra på eit<br />
opphald eller ikkje. - Dersom ho ikkje har lyst, lar<br />
eg henne stort sett vera heime seier Kjersti.<br />
Ein av grunnane til at Charlotte ikkje alltid har<br />
like lyst til å dra til Straumsfjellet, er fordi ho<br />
er den einaste av bebuarane som har ei fysisk<br />
funksjonshemming. Alle dei andre har ei psykisk<br />
funksjonshemming eller begge delar. – Eg trur<br />
Charlotte kjenner seg veldig utanfor sidan ho<br />
ikkje har nokon «likesinna» å vera saman med<br />
der. Derfor hadde det vore svært ønskjeleg om dei<br />
kunne tilrettelagd tilbodet betre etter Charlotte<br />
sine behov, seier Kjersti. Men ho legg til at som<br />
avlastning for dei som familie er det eit heilt<br />
naudsynt tilbod. Ho føler også at ho blir tatt med på<br />
råd av dei tilsette og at dei høyrer på henne. –Det er<br />
eit godt tilbod, men det er ikkje tvil om at eg hadde<br />
hatt mykje betre samvit for å sende henne dit om eg<br />
hadde visst at ho treivs betre og hadde det fint ho<br />
også, påpeikar Kjersti.<br />
Ho meiner at det ikkje er så mykje som skal til,<br />
t.d. ein tur på shopping eller kino der ho får vera<br />
åleine utan at dei andre er med. –Det er ikkje så<br />
kjekt for ei jente på 15 år som ikkje har ei psykisk<br />
utviklingshemming å alltid måtte gjera ting saman<br />
med personar ho ikkje føler at ho har noko til felles<br />
med, påpeikar Kjersti.<br />
32
Barnehagesjefen<br />
Hovudmål, tiltak og resultatoppnåing <strong>2006</strong><br />
<strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong> skal ha eit barnehagetilbod til alle som<br />
ønskjer det, med kostnadseffektiv drift, høg kvalitet og stort<br />
mangfald.<br />
Hovudmålsettinga har sitt utspring i barnehagereforma, og<br />
ønskje om full barnehagedekning.<br />
Barnehagesjef Margun Landro<br />
Barnehagesjefen hadde i <strong>2006</strong><br />
137 medarbeidarar fordelt<br />
på 110 årsverk. Vel 1/3 av<br />
barnehageplassane i <strong>kommune</strong>n<br />
er kommunale fordelt på 10<br />
barnehagar med 527 barn.<br />
Tenestene er: barnehagetilbod,<br />
støttetiltak til funksjonshemma<br />
barn i barnehage og<br />
spesialpedagogisk hjelp til barn i<br />
førskulealder.<br />
I tillegg er det 32 private<br />
barnehagar i <strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong> med<br />
998 barn.<br />
Kommunen og dei private barnehagane har no kome langt i<br />
høve til målsettinga. I <strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong> hadde ein tidligare ei<br />
barnehageteneste som blei vurdert som dyr i høve til andre<br />
kommunar. Barnehagesjefen har difor arbeidd systematisk<br />
med kostnadseffektiviteten dei siste åra. Det har vore eit<br />
kontinuerleg fokus på kartlegging av kva aktivitetar som<br />
genererer kostnad og god økonomistyring i høve til drift.<br />
Barnehagereforma har eit sterkt fokus på tal<br />
barnehageplassar men ynskjer også å ha eit bevisst tilhøve til<br />
innhaldet i tenesta. Målsettinga om full barnehagedekning<br />
skal difor ikkje gå utover den opplevde kvaliteten i tilboda<br />
til born og foreldre. Dette har ført til eitstort mangfald:<br />
realfagbarnehage, kvelds- og nattopen barnehage,<br />
kulturbarnehage, friluftsbarnehage og barnehagar av ulik<br />
storleik. Med systematisk planlegging, kvalitetsutvikling og<br />
brukarundersøking ynskjer barnehagesjefen ytterlegare å<br />
styrke kvaliteten og mangfaldet i tenestetilbodet.<br />
Hovudmålsettinga hadde i <strong>2006</strong> følgjande tiltak i<br />
handlingsprogrammet for <strong>2006</strong>-2009 og resultatet er også<br />
vist:<br />
1) Tilby barnehageplass til dei av innbyggjarane som ønskjer<br />
det.<br />
Resultat: Nye Ågotnes barnehage og Leirstaden<br />
barnehage er gjennomført og det er gjort politisk vedtak<br />
om utbygging på Knappskog. I tillegg er dei private<br />
barnehagane Kårtveitpollen og Løveparken komne i<br />
drift. Kommunen og dei private barnehagane har i <strong>2006</strong><br />
gjennomført utvikling av prosedyrar for samordna opptak<br />
med eit felles opptakssystem, felles rutinar og samkjørt<br />
opptakstidspunkta.<br />
2) Vidareutvikle kvaliteten på barnehagetilbodet.<br />
Resultat: Brukarundersøkingar gav klare indikasjonar<br />
på behov for å oppgradera det fysiske miljøet i dei<br />
kommunale barnehagane. Kommunestyret vedtok<br />
i <strong>2006</strong> å yta ein million kroner til oppgradering av<br />
uteleikeplassar. Barnehagesjefen har og hatt fokus på<br />
sundt kosthald og gjennomført kurs for medarbeidarar<br />
33
og foreldre i samarbeid med Kreftforeininga.<br />
Ferdigstillinga av Leirstaden barnehage i <strong>2006</strong><br />
gav og <strong>kommune</strong>n eit lenge etterlengta kveldsog<br />
nattopent barnehagetilbod. Barnehagesjefen<br />
har i samarbeid med interkommunale selskapet<br />
Gode Sirklar etablert realfagpedagogikk<br />
som eitt av tilboda. I barnehagelova er det<br />
komen eit nytt punkt om barns medverknad.<br />
Barnehagesjefen har difor starta utviklinga av<br />
samtaleverktøy for å ivareta barn sine synspunkt<br />
i barnehagekvardagen. Mellom anna har nokre<br />
av barnehagane starta med barnemøte før ein<br />
går i gong med ulike prosjekt. Barnehagesjefen<br />
har i <strong>2006</strong> gjennomført kurs for alle tilsette i MIpedagogikk.<br />
Det er også innført MI-nettverk for<br />
pedagogiske leiarar. Arbeidet vert vidareført til<br />
2007.<br />
3) Auka talet på menn i barnehagane.<br />
Resultat: Barnehagesjefen har i <strong>2006</strong> etablert<br />
eit rekrutteringsprosjekt i samarbeid med<br />
fylkesmannen i Hordaland for å auke<br />
talet på mannlege tilsette i barnehagane.<br />
Prosjektperioden går ut 2007. Det er oppretta ei<br />
lokal prosjektgruppe.<br />
Budsjett og resultatutvikling<br />
Budsjett og resultatutvikling Barnehagesjefen<br />
Regnskap Regnskap Budsjett Regnskap<br />
2004 2005 <strong>2006</strong> <strong>2006</strong><br />
4.986.526 3.020.775 5.637.000 4.544.865<br />
Arbeidsmiljø<br />
Det er ikkje gjennomført medarbeidarundersøking<br />
i <strong>2006</strong>. Denne blei sist gong gjennomført i 2005 og<br />
skal gjennomførast i 2007.<br />
Tilhøve til brukarane<br />
Barnehagesjefen gjennomførte brukarundersøking<br />
i <strong>2006</strong>. Undersøkinga følgjer standarden som er<br />
utarbeidd av Kommunenes Sentralforbund sine<br />
effektiviseringsnettverk. Brukarane er enno litt meir<br />
nøgde i <strong>2006</strong> enn i 2004.<br />
Ein score på 5,1 i høve til ein toppscore på 6 er<br />
barnehagesjefen svært nøgd med.<br />
Resultat brukarundersøking barnehagetenestene <strong>2006</strong><br />
Gjennomsnitt<br />
kartl. kommunar<br />
<strong>Fjell</strong><br />
Resultat for brukarne 5,1 5,3<br />
Trivsel 5,1 5,2<br />
Brukarmedvirkning 4,8 4,9<br />
Respektfull behandling 5,3 5,4<br />
Tilgjengelighet 5,2 5,2<br />
Informasjon 4,8 4,8<br />
Fysisk miljø 4,6 4,7<br />
Generelt 5,1 5,2<br />
Gjennomsnittlig brukartilfredshet 5 5,1<br />
Forklaring: 1= svært misfornøgd 6= svært nøgd.<br />
Kjelde: http://www.bedrebarnehage.no<br />
Resultata i tabell 1 synar at ein scorer litt betre<br />
enn snittet av dei kartlagde kommunane mest alle<br />
indikatorar.<br />
Samarbeid med omgjevnadene<br />
Barnehagesjefen vil framheva samarbeidet<br />
med dei private barnehagane i <strong>2006</strong>. Å få til eit<br />
godt samarbeid med dei private barnehagane<br />
er viktig for å løyse utfordringane innanfor<br />
tenesteområdet. Mellom anna har ein fått etablert<br />
eit samarbeidsutval mellom dei kommunale og dei<br />
private barnehagane, der ein drøftar og planlegg<br />
felles kurs, kompetanseutvikling , gode rutinar for<br />
samarbeid og koordinering av samordna opptak<br />
til barnehageplassar. Servicetorget i <strong>Fjell</strong> er også<br />
ein god samarbeidspartnar og har ein svært viktig<br />
koordineringsrolle i dette arbeidet. Vidare vart det<br />
politiske Barnehageutvalet oppretta i <strong>2006</strong>. Utvalet<br />
arbeider med vidareføring av barnehagereforma,<br />
økonomisk likeverdig handsaming av kommunale /<br />
private barnehagar og dei vurderer behov for vidare<br />
utbygging av barnehagesektoren.<br />
34
Jannike og Benedicte Pedersen<br />
Lek og læring – to sider av same sak<br />
I Straume barnehage er barna allereie godt i<br />
gang med å læra seg realfag. Gjennom eit toårig<br />
pilotprosjekt i samarbeid med høgskulen i Bergen<br />
skal dei små læra seg tal, natur, teknikk rom og<br />
form gjennom leik og samspel med dei vaksne.<br />
Benedicte på fem år og mamma Jannike Pedersen er<br />
positive til satsinga. – I dag laga vi boblevulkan, det<br />
var artig, seier Benedicte. Mamma Jannike tykkjer<br />
at realfagsatsinga er med på å gjera barnehagedagen<br />
meir spanande for barna. – Eg merkar at ho er blitt<br />
meir bevisst på å setje ting i system og tenkja over<br />
samanhengen mellom t.d. vekt og storleik på ting.<br />
Foreldra har fått god informasjon undervegs<br />
om kva prosjektet går ut på og fekk sjølv testa<br />
ut nokre av oppgåvene i praksis då fagfolk frå<br />
Naturfagsenteret var på besøk for å informera dei.<br />
– Vi måtte løyse nokre praktiske oppgåver, ja - og<br />
det var neimen ikkje like enkelt, fortel ho. Ho rosar<br />
samtidig barnehagepersonellet for å vera flinke til<br />
å relatere læringa til kvardagslige episodar. – Når<br />
mjølkemannen dukkar opp brukar dei t.d. å telja<br />
tal på kartongar og finne ut kor mykje mjølk dei får<br />
levert. Ein annan gong laga ungane bokstavar og tal<br />
med kroppane sine som dei fotograferte og brukte til<br />
læring seinare.<br />
-Læringa er blitt ein heilt naturleg del av leiken utan<br />
at eg trur at barna tenkjer på det som noko annan<br />
enn veldig artig, seier Jannike før dei begge hastar<br />
ut i vårregnet for å kome seg heim etter ein lang og<br />
lærerik dag.<br />
35
Stab- og støtteeiningar<br />
36
Plan- og<br />
utbyggingssjefen<br />
«Kvalitet, kunnskap og service for eit<br />
betre <strong>Fjell</strong> »<br />
Den sterke veksten som har vore i <strong>Fjell</strong> i fleire tiår heldt fram<br />
med uforminska styrke også i <strong>2006</strong>. Denne utviklinga krev<br />
eit sterkt fokus på effektive plan- og utbyggingstenester med<br />
ein høg faglig standard. Dyktige medarbeidarar med fokus<br />
på faglig kvalitet og brukane sine behov har difor vore viktige<br />
kjenneteikn på tenestene. Dette fokuset har ein prioritert også<br />
i <strong>2006</strong>.<br />
Plan- og utbyggingssjef<br />
Willy Sørensen<br />
Plan- og utbyggingssjefen hadde<br />
i <strong>2006</strong> 37 medarbeidarar fordelt<br />
på 36 årsverk. Tenestene er:<br />
overordna strategisk<br />
planlegging, tematiske og<br />
geografiske <strong>kommune</strong>delplanar,<br />
analyse- og utgreiingsarbeid,<br />
kommunale bygge- og<br />
investeringsprosjekt,<br />
handsaming av bygge-, deleog<br />
forureiningssaker, kart- og<br />
oppmålingstenester, miljø- og<br />
landbrukstenester og sentral<br />
innkjøpsfunksjon.<br />
Men arbeidsmarknaden for dyktige arealplanleggjarar,<br />
byggesakshandsamarar og andre fagfolk var særs stram i <strong>2006</strong>.<br />
Det var også sterk og aukande konkurranse ut over året om<br />
denne arbeidskrafta.<br />
På slutten av 2005 gjennomførte Norsk Gallup på<br />
oppdrag frå <strong>kommune</strong>n ei større brukar-undersøking for<br />
byggesakstenestene. Den viste at brukarane gjennomgåande<br />
var rimeleg godt nøgde med tenestene, og resultatet låg på dei<br />
fleste punkt noko høgare enn i landet elles. Men det var stor<br />
sprik i tilbakemeldingane på den måten at brukarane anten var<br />
særs godt nøgde eller direkte misnøgde. Ein har arbeidd aktivt<br />
for å følgje opp tilbakemeldingane gjennom konkrete tiltak.<br />
Den sterke veksten gjorde også at <strong>kommune</strong>n heldt fram<br />
med store investeringar. Planlegging av ny ungdomskule<br />
på Ågotnes, nye anlegg og store utvidingar på Knapskog,<br />
realisering av 5. byggetrinn av helsesenteret på Straume,<br />
planlegging av nytt terapibassen same stad, og bygging av ny<br />
kunstgrasbane på Ågotnes er nokre av prosjekta vi nemner her.<br />
Adresseprosjektet – arbeidet med å tildele om lag 3000<br />
husstandar adresse- prega også arbeidet i avdelinga i <strong>2006</strong>.<br />
Likeins har ein samarbeidd aktivt med primærnæringa for<br />
å skape positive etterverknader av den store brannen, t.d<br />
gjennom organisering av beitelag, inngjerding av beiteområde<br />
m.v.<br />
Plan- og utbyggingssjefen har prioritert og hatt eit godt<br />
samarbeid med innbyggjarane i <strong>kommune</strong>n. Dette gjeld både<br />
servicenivået i høve den einskilde innbyggjar, og gjennom ei<br />
rekkje folkemøte og møte med grendalag, interesseforeningar<br />
m.v i dei store planarbeida. Den gode dialogen med<br />
næringslivet i <strong>kommune</strong>n, nabokommunane, og regionale<br />
styresmakter og statlege styresmakter har halde fram og styrka<br />
seg.<br />
Ein viser elles til dei viktige punkta nedanfor, kva gjeld tiltak<br />
med referanse til avdelinga sitt handlingsprogram dette året.<br />
Her vert mellom anna dei store planprosjekta som avdelinga<br />
hadde prosjektleiaransvar for i <strong>2006</strong> nemnt.<br />
37
Hovudmål, tiltak og resultatoppnåing<br />
<strong>2006</strong><br />
<strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong> skal tilby effektive plan- og<br />
utbyggingstenester med høg kvalitet og høgt<br />
servicenivå.<br />
Avdelinga hadde følgjande tiltak i handlingsprogrammet<br />
for <strong>2006</strong>-2009 og resultatet er også vist:<br />
1) Redusere gjennomsnittleg sakshandsamingstid.<br />
Resultat: Handsamingstida for byggesakar vart<br />
ytterlegare redusert, sjølv om saksmengda auka<br />
og tal tilsette var stabilt. Kommunen si heimeside<br />
blei oppgradert i <strong>2006</strong> og alle vedtekne planar<br />
og større planarbeid er å finne der. Det er lagt<br />
til rettes for elektronisk sakshandsaming av<br />
byggesaker , men til no har utbyggjarane kanskje<br />
ikkje nytta potensialet for rask sakshandsaming<br />
gjennom ByggSøk godt nok.<br />
2) Styrkja det langsiktige planarbeidet.<br />
Resultat: I dei store prosjekta Kommuneplanen<br />
sin arealdel og Straumeplanen heldt ein<br />
tidsskjemaet og leverte gode produkt. Det same<br />
gjaldt Kommunedelplan for psykisk helse,<br />
Ungdomsplanen og Trafikksikringsplanen<br />
som vart vedtekne av <strong>kommune</strong>styret<br />
dette året. Arbeidet med samfunnsdelen av<br />
<strong>kommune</strong>planen er utsett til etter <strong>kommune</strong>valet<br />
i 2007 Avdelinga har vore aktiv i planlegginga av<br />
dei store vegprosjekta knytt til nytt samband med<br />
Bergen, og internt på Sotra. I <strong>kommune</strong>planen<br />
sin arealdel blei det utarbeida ei eige analyse av<br />
risiko- og sårbarheita for heile <strong>kommune</strong>n.<br />
3) Fremje landbruksproduksjon og<br />
kulturlandskapsverdiar i prioriterte område.<br />
Resultat: Ein har arbeidd kontinuerleg saman<br />
med næringa for auke i dei økonomiske<br />
verkemidlane frå staten. Det er venta at<br />
etableringa av eit større fellesbeite vert realisert<br />
frå 2007.<br />
4) Oppdatere kart og geodata for å forenkle<br />
sakshandsaming og auke bruksverdien.<br />
Resultat: Kommunestyret vedtok hausten <strong>2006</strong> ei<br />
markert satsing på betre kart og geodata.<br />
5) Auka merksemd og ressursbruk i høve<br />
oppfølging av ulovleg byggearbeid.<br />
Resultat: Ein har hatt auka fokus på uloveleg<br />
byggearbeid, både administrativt og politisk.<br />
Hausten <strong>2006</strong> vedtok <strong>kommune</strong>styret å løyve 1<br />
mill kr årleg til innsats mot dette.<br />
6) Vidareutvikle <strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong> sitt arbeid med god<br />
byggeskikk.<br />
Resultat: Brosjyrar med retningsliner for naust<br />
og for fritidsbustader blei klargjort for politisk<br />
handsaming i <strong>2006</strong>.<br />
7) Betra det visuelle inntrykket av <strong>kommune</strong>n med<br />
t.d. informasjonstavler og parkanlegg.<br />
Resultat: Ein har halde fram med dialogen med<br />
Statens Vegvesen, men har ikkje lukkast med<br />
konkrete tiltak.<br />
Gjennomsnittleg sakshandsamingstid i <strong>Fjell</strong> og samanliknbare kommunar:<br />
Byggesak <strong>Fjell</strong> Kommune<br />
gruppe 07<br />
Gj.snitt<br />
Hordaland<br />
Alle<br />
<strong>kommune</strong>r<br />
2002 2003 2004 2005 <strong>2006</strong> <strong>2006</strong> <strong>2006</strong> <strong>2006</strong><br />
Gjennomsnittlig<br />
sakshandsamingstid 100 45 35 23 20 32 44 34<br />
38
Servicetorgsjefen<br />
Servicetorgsjef Lilllian Torsvik<br />
«Kultur og fritid til inspirasjon og<br />
glede»<br />
Innan kulturområdet hadde <strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong> fleire<br />
viktige hendingar i <strong>2006</strong>. 11. juni var det offisiell<br />
avduking av minnesmerke over Dr. Gjelstein. 12.<br />
august var det offisiell opning av Kystsogevekene<br />
med <strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong> som vertskap for opninga.<br />
Dagen vart markert med arrangement på <strong>Fjell</strong><br />
festning, Langøy Kystkultursenter, ungdomskonsert<br />
i det nybygde amfiet ved Foldnes kyrkje og<br />
nattkonsert i sjølve kyrkja.<br />
Kultursalen i rådhuset vart pussa opp med nymalte<br />
veggar og utstyrt med nytt amfi og betre lyd- og<br />
lysanlegg.<br />
Servicetorgsjefen hadde i <strong>2006</strong><br />
33 medarbeidarar fordelt på 31<br />
årsverk. Med ungdomsklubbane<br />
og badevaktene er talet 55<br />
medarbeidarar og 35,3 årsverk<br />
Tenestene er: generelle<br />
fellestenester (post, arkiv,<br />
telefonsentral, trykkeri),<br />
kundemottak, informasjon,<br />
sekretariat for politisk arbeid,<br />
sakshandsaming innan kultur, idrett<br />
og friluftsliv, fellestenester for<br />
private og kommunale barnehagar,<br />
ungdomsklubbar, bibliotek,<br />
frivilligsentral og forvaltning av<br />
alkohollova.<br />
I oktober vart det regionale prosjektet ”Perler i<br />
Nordsjøløypa”, kor <strong>Fjell</strong> er ein av <strong>kommune</strong>pilotane,<br />
vald ut som eitt av Riksantikvaren sine<br />
verdiskapingsprosjekt for kulturminne. I samband<br />
med prosjektet vedtok <strong>kommune</strong>n å kjøpa eit<br />
gardsbruk på <strong>Fjell</strong> gard som saman med <strong>Fjell</strong><br />
festning skal vera viktige arenaer i det vidare<br />
arbeidet.<br />
Innan idrettsområdet vil vi særleg trekkja fram<br />
oppstart av arbeidet med Ågotnes kunstgrasbane.<br />
<strong>Fjell</strong> folkeboksamling hadde positiv utvikling også<br />
dette året, med ein besøksauke på 5000 personar<br />
frå 2005. Nettverk for skulebibliotekarar med<br />
opplæring innan litteraturformidling og utvikling<br />
av skulebibliotek vart starta opp. Sotra Hagelag<br />
donerte ei stor bokgåve med over 50 hagebøker til<br />
hageavdelinga i biblioteket.<br />
I Frivillighetssentralen var det i <strong>2006</strong> registrert<br />
om lag 7000 timar frivillig arbeid. Dagleg leiar var<br />
sekretær for den årlege TV-aksjonen som i år gjekk<br />
til Legar utan grenser. Frivillighetsprisen for <strong>2006</strong><br />
vart delt ut til SBS-gruppa som er ei arbeidsgruppe<br />
tilknytt Frivillighetssentralen og som arbeider for<br />
betre trivsel for dei som bur på Straume Bu- og<br />
servicesenter. Av nye tiltak vil vi særleg trekkja<br />
fram mobil- og datakurs for eldre, kor elevar i<br />
omsorgsutdanning vart brukt som instruktørar.<br />
Stiftinga Roald Tellnes Kunstsamling/Galleri<br />
Haganes flytta salsdelen av stiftinga til nye lokale i<br />
Sartor storsenter.<br />
39
Hovudmål, tiltak og resultatoppnåing<br />
<strong>2006</strong><br />
<strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong> skal ha eit servicetorg til beste<br />
for innbyggjarar og andre som vender seg til<br />
<strong>kommune</strong>n.<br />
Hovudmålsettinga hadde i <strong>2006</strong> følgjande tiltak<br />
handlingsprogrammet for <strong>2006</strong>-2009 og resultatet<br />
er også vist:<br />
1) Vedlikehalde og utvikle Nordsjøløypa<br />
gjennom <strong>kommune</strong>n. Opparbeide og utvikle<br />
andre turvegar slik at ålmenta får tilgang til<br />
naturen, i einskilde område leggja tilrette for<br />
funksjonshemma.<br />
Resultat: Oppdaterte grunneigaravtalar er<br />
utarbeidd og var klare for signering innan<br />
årsskiftet <strong>2006</strong>. Utarbeiding av avtalar for<br />
vedlikehald er starta opp hausten <strong>2006</strong>. Arbeid<br />
med utbetring av løypetrasear tok til sumar/haust<br />
<strong>2006</strong>.<br />
2) Vidareføra bygdebokprosjektet.<br />
Resultat: Band 3 av bygdebokprosjektet vart<br />
ferdig i november <strong>2006</strong>.<br />
3) Modernisera kundemottak gjennom god service<br />
og informasjon til innbyggjarar, brukarar og<br />
politikarar.<br />
Resultat: Ny nettportal innført i september<br />
<strong>2006</strong>. Fleire fullelektroniske skjema er på<br />
plass. Planleggingsarbeid for å utvida tilbodet<br />
i biblioteklokala på Sartor senter blei starta<br />
opp i <strong>2006</strong>. Sentralisering av fellestenester<br />
som telefonsvar, postmottak og arkiv for ytre<br />
tenestestader blei ikkje vurdert i <strong>2006</strong> som<br />
planlagt.<br />
4) Styrkja arbeidet med rusfrie tiltak for ungdom<br />
gjennom nye samarbeidsmåtar.<br />
Resultat: Servicetorgsjefen arbeider kontinuerleg<br />
med fornying av tilbodet på ungdomsklubbane<br />
i samarbeid med dei unge, organisasjonar<br />
og andre som arbeider for og med ungdom.<br />
Servicetorgsjefen skal saman med Skulesjef,<br />
Sosialsjef og Plan- og utbyggingssjef vurdera<br />
rusførebyggjande tiltak i samband med rulleringa<br />
av tiltaksplan mot rus i 2007. Servicetorgsjefen<br />
vil i samarbeid med Plan og utbyggingssjefen<br />
evaluera drifta av ungdomsklubbane i 2007.<br />
Kvar hamnar henvendingane til <strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong>:<br />
Servicskranke ukesnitt Telefonsentralen ukesnitt Avdelingsvise henvendingar Avdelingsvise henvendingar<br />
Henvendingar løyst for avdeling<br />
Samtalar henvist til<br />
avdeling<br />
Direkte til avd., og henv. frå<br />
servicetorget<br />
Via servicetorget %-vis<br />
fordeling<br />
Servicetorgsjefen 240 268 508 23,8<br />
Sosialsjefen 113 362 475 22,2<br />
Plan- og utbyggingssjefen 87 294 381 17,9<br />
Økonomisjefen 4 171 175 8,1<br />
Skulesjefen 26 111 137 6,4<br />
Eigedomssjefen 18 75 93 4,3<br />
Omsorgssjefen 9 74 83 3,9<br />
Personalsjefen 11 71 82 3,8<br />
Barnehagesjefen 13 38 51 2,4<br />
Kyrkjekontoret 13 24 37 1,7<br />
Helsesjefen 10 24 34 1,6<br />
Rådmannen 3 24 27 1,3<br />
<strong>Fjell</strong> bustadstifting 6 18 24 1,1<br />
IKT-sjefen 10 14 24 1,1<br />
Ordførar 0 8 8 0,4<br />
Totalt: 563 1576 2139 100<br />
40
Eigedomssjefen<br />
Eigedomssjef Atle Justad<br />
Eigedomsjefen hadde i <strong>2006</strong><br />
94 medarbeidarar fordelt<br />
på 76 årsverk. Tenestene er:<br />
eigedomsforvaltning, kjøp og<br />
sal, utleige og innleige, reinhald<br />
og inneklima i kommunale bygg,<br />
forvaltning, drift, vedlikehald og<br />
utvikling av kommunale bygg<br />
og anlegg, drift og vedlikehald<br />
av det kommunale vegnettet<br />
og kommunale kaiar og<br />
trafikksikring<br />
«På veg til velhaldne bygg,<br />
eigedomar og anlegg»<br />
Forhandlingar/avtaler om kjøp av større<br />
friluftsområde i tilknyting til <strong>Fjell</strong> festning.<br />
Ny parkeringsplass ved Festningsvegen opna<br />
16.10.06<br />
Innan reinhaldstenesta tek 13 reinhaldarar<br />
fagbrevopplæring. Den teoretiske opplæringa starta<br />
hausten <strong>2006</strong> og går over eit heilt år.<br />
Reinhaldstenesta hadde og dette året ansvar for<br />
«Sommarjobb for ungdom». 24 ungdommar (av 76<br />
søkjarar) fekk arbeid med nedvask og vedlikehald<br />
ved 13 skular i 3 veker. Ungdommane har stort sett<br />
gjort eit framifrå arbeid.<br />
Inneklimaprosjektet har i <strong>2006</strong> som planlagt<br />
gjennomført installasjon av ventilasjonsanlegg i<br />
hovudbygget på Syltøy skule.<br />
I løpet av <strong>2006</strong> vart det oppdaga fuktskadar i<br />
Hjelteryggen, Brattholmen, Ulveset og Bildøybakken<br />
og <strong>Fjell</strong> Ungdomsskule, der skadane er<br />
undersøkt, sanert og følgt opp med kontrollprøver.<br />
Årets siste dag kunne også fort blitt ein skjebnedag<br />
for Foldnes skule ettersom det var branntilløp pga.<br />
uvettig bruk av fyrverkeri. Takk væra snarrådig<br />
innsats frå naboar vart dette avverga.<br />
Det er også i <strong>2006</strong> kome opp barakkeriggar i<br />
<strong>kommune</strong>n. Dette gjeld for Ågotnes skule (utviding)<br />
og Landro skule. Dette er ressurskrevjande og<br />
tidkrevjande prosjekt.<br />
Ved hjelp av ei løyving på 5,5 millionar over<br />
investeringsbudsjettet er 22 av 28 planlagte prosjekt<br />
gjennomført i <strong>2006</strong>. 4 prosjekter er utsett til 2007.<br />
Tiltaka er av ulik storleik. Dei største tiltaka var<br />
innvendig oppjustering ved Brattholmen skule og<br />
innvendig og utvendig renovering ved Knarrevik<br />
skule som no skal verta kulturskule. <strong>Fjell</strong> sjukeheim<br />
har fått sikrare vasstilførsel og Knappskog gamle<br />
skule har fått nye vindauge.<br />
Asfaltering av kommunale vegar i samsvar med<br />
komité-vedtak er dels gjennomført. Anglevikvegen,<br />
Apalvågvegen (dels), Byklettvegen, Grønamyrvegen<br />
(dels), Heståsen, Kaiavegen, Rennedalsvegen,<br />
Steinsvikvegen (dels) og Øyatangen. I tillegg er<br />
det utført ein del reparasjonar på Fjæreidevegen.<br />
Grunnavågvegen med sidevegar står att.<br />
41
Veglysanlegg (TS-plan 2004/2005) vart overlevert i<br />
september.<br />
Oppgradering av Hjelteryggtunnelen tok<br />
til i november. Innkomne anbod oversteig<br />
kostnadsramma vesentleg. KS og KFF vedtok auka<br />
rammer (18,5 mill) slik at arbeidet kunne kome i<br />
gang.<br />
Hovudmål, tiltak og resultat-<br />
oppnåing <strong>2006</strong><br />
<strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong> skal halde oppe ein god standard på<br />
<strong>kommune</strong>n sine bygg, anlegg, eigedomar og vegar<br />
Hovudmålsettinga hadde i <strong>2006</strong> følgjande tiltak i<br />
handlingsprogrammet for <strong>2006</strong>-2009 og resultatet<br />
er også vist:<br />
1) Vidareutvikle ENØK-arbeidet for å auke<br />
energisparinga.<br />
Resultat: Eigedomssjefen er i rute med etablering<br />
av sentrale driftsstyringsanlegg, utskiftinga<br />
av luftbehandlingsanlegg i symjehallane og<br />
modernisering av veglysanlegga.<br />
2) Betre kommunikasjon og informasjon i høve til<br />
innbyggjarane og brukarane av kommunale bygg<br />
og anlegg.<br />
Resultat: Utarbeidinga av nye rutinar og<br />
system for registrering av vedlikehalds- og<br />
reinhaldsbehov, og innføringa av datasystem for å<br />
handtere innmeldingar frå brukarane, status osv.,<br />
er under gjennomføring.<br />
3) Kartlegge særleg trafikkfarlege skulevegar.<br />
Resultat: Start med kartlegginga av særleg<br />
trafikkfarlege skulevegar blei senka.<br />
Eigedomssjefen ventar at prosjektet må halda<br />
fram i 2007.<br />
4) Gjennomføra tiltak for å setja Hjelteryggtunnelen<br />
i tilfredsstillande stand for biltrafikk og<br />
fotgjengarar.<br />
Resultat: Anbod for å setja Hjelteryggtunnelen<br />
i tilfredsstillande stand for biltrafikk og<br />
fotgjengarar blei gjennomført i <strong>2006</strong> og Komité<br />
for finans og forvaltning godkjente ramma<br />
17.10.06.<br />
Ny parkeringsplass ved Festningsvegen opna 16.10.06<br />
42
Økonomisjefen<br />
Økonomisjef Svend-Fredrik Untiedt<br />
Økonomisjefen hadde i <strong>2006</strong><br />
16 medarbeidarar fordelt på 14,8<br />
årsverk. Tenestene er: økonomisk<br />
styring, finansiering, rekneskap<br />
og rekneskapsrapportering,<br />
budsjettering, lønsutbetaling og<br />
kemnarfunksjonar.<br />
«Solid og ansvarleg handsaming<br />
av skattepengane»<br />
Skatteinngangen i <strong>2006</strong> var særs god. Skattetala<br />
frå SSB viser at skatteinntektene til kommunar<br />
også passerte finansdepartementet sitt siste<br />
skatteoverslag. I november <strong>2006</strong> vart skatten<br />
oppjustert med 2,5 mrd meir i <strong>2006</strong> enn det som var<br />
varsla i statsbudsjettet. For kommunane var dette<br />
ein auke på 11,25% i høve til rekneskap for 2005.<br />
Denne meirinntekta fekk kommunane behalde.<br />
For <strong>Fjell</strong> utgjorde denne skatteveksten 8,8 mill i<br />
<strong>2006</strong>. Samla sett mottok <strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong> 382 mill<br />
i skatteinntekter i <strong>2006</strong>. I november <strong>2006</strong> passerte<br />
skatteinngangen for ein månad for fyrste gong 70 mill.<br />
Hovudmål, tiltak og resultatoppnåing<br />
<strong>2006</strong><br />
<strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong> skal føra ei ansvarleg<br />
økonomistyring med vekt på god finansiell<br />
likviditet og soliditet.<br />
Hovudmålsettinga hadde i <strong>2006</strong> følgjande tiltak i<br />
handlingsprogrammet for <strong>2006</strong>-2009 og resultatet<br />
er også vist:<br />
1) Tett og kontinuerleg oppfølging av rekneskap og<br />
rapportering av budsjettavvik. Heile perioden.<br />
Resultat: Økonomisjefen har systematisert<br />
økonomirapporteringa slik at strategisk leiing<br />
no får regelmessige økonomirapportar samt 2<br />
tertialrapportar. Det gode økonomiske resultatet<br />
for <strong>2006</strong> kan mellom anna tilskrivast god<br />
budsjettprosess og god økonomisk styring i heile<br />
organisasjonen i <strong>2006</strong>.<br />
2) Innkrevjing av skattar og avgifter i samsvar med<br />
dei statlege resultatindikatorane.<br />
Resultat: <strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong> har i <strong>2006</strong> mellom<br />
annan arbeidd med førebuingar til innføring<br />
av skatteforvaltninga sitt nye system for<br />
skatteinnkrevjing. Det nye systemet vil bli<br />
teken i bruk i løpet av 2007. Bemanninga på<br />
skatteavdelinga var i <strong>2006</strong> noko redusert, men<br />
er normalisert ved inngangen til 2007. Dette har<br />
ikkje gått ut over innkrevjinga.<br />
3) Sikra god finansforvaltning.<br />
Resultat: Økonomisjefen byrja arbeidet med<br />
reglement for den totale finansforvaltninga mot<br />
slutten av <strong>2006</strong> og vil vera ferdig med arbeidet<br />
i første halvdel av 2007. Tilsvarande er tilfelle<br />
for hovudbankavtalen. Full gjennomgang<br />
av låneavtalane med tanke på ein eventuell<br />
anbodsrunde er venta i løpet av 2007. Tilsvarande<br />
er tilfelle for forvaltninga av det langsiktige<br />
kapitalfondet.<br />
43
Personalsjefen<br />
Personalsjef Harald Rød<br />
Personalsjefen hadde i <strong>2006</strong><br />
8 medarbeidarar fordelt på 8<br />
årsverk. Frikjøpte tillitsvalte er<br />
lønnsmessig organisert under<br />
personaleininga . Tenestene<br />
er: utforming og iverksetjing<br />
av personalpolitiske tiltak,<br />
bedriftshelseteneste, attføring,<br />
verneteneste, juridisk rådgjeving<br />
og sakshandsaming, arbeid med<br />
reglement og rutinar, strategisk<br />
kompetanseutvikling og<br />
tverrfagleg opplæring i samarbeid<br />
med linje- og stabsavdelingane<br />
samt alle tingingar med<br />
arbeidstakarorganisasjonane<br />
«Eit suksesskriterium for vellukka<br />
teneste»<br />
Det vert lagt stor vekt på å bygga «vi-kjensle»<br />
i <strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong>. Det meste av dette skjer på<br />
avdelings- og verksemdsnivå. Men to tiltak er lagt<br />
opp for det store fellesskapet. I <strong>2006</strong> var det eine<br />
sommaroppleveinga. Vi leigde inn to hurtigbåtar<br />
som tok med alle tilsette som ville vera med, til<br />
Moster Amfi med ei oppsetjing av Chess. Dette<br />
vart ei stor oppleving. Den andre opplevinga er i<br />
desember med eigen førjulskonsert i Foldnes kyrkje.<br />
Dette året hadde vi «De Nordiske Tenorer» som gav<br />
oss to fantastiske framsyningar for 800 tilsette.<br />
Hovudmål, tiltak og resultatoppnåing<br />
<strong>2006</strong><br />
Personalavdelinga sin kompetanse og røynsle skal<br />
medverka til suksess for leiarar og medarbeidarar<br />
i <strong>Fjell</strong>.<br />
Hovudmålsettinga hadde i <strong>2006</strong> følgjande tiltak i<br />
handlingsprogrammet for <strong>2006</strong>-2009 og resultatet<br />
er også vist:<br />
1) Utvikla ein tenleg lønsmodell tilpassa ulike<br />
arbeidstakargrupper.<br />
Resultat: Personalsjefen og<br />
arbeidstakarorganisasjonane har hatt eit<br />
vedvarande arbeid med ei rekke møte i 2005<br />
og <strong>2006</strong>. Føremålet har vore å få utarbeida ein<br />
lønsmodell som skal bidra til ei meir planlagt<br />
lønsutvikling. Personalsjefen reknar at ein er<br />
ferdig med arbeidet i 2008.<br />
2) Utvikla strategiske tiltak for eit velfungerande<br />
personalarbeid på alle plan i verksemd.<br />
Resultat: Revisjonen av <strong>kommune</strong>ns<br />
personalhandboka er noko senka og venta ferdig<br />
i 2007. Rutineskildringa for attføringsarbeidet<br />
blei ferdigstilt i <strong>2006</strong>. Personalsjefen vil venteleg<br />
ha vurderinga knytt til helseforsikring for<br />
grupper av tilsette klar i 2007. Handlingsplan for<br />
seniorpolitikk vert ferdig i 2007. Inkluderande<br />
arbeidsliv i <strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong> inneber mellom<br />
anna at tilsette som ikkje lenger kan halde fram<br />
i stillinga si utan tilrettelegging får hjelp. I løpet<br />
av <strong>2006</strong> tok personalavdelinga del i tilrettelegging<br />
for 26 tilsette. 21 av dei var ved utgangen av<br />
<strong>2006</strong> attende i stillinga si, i ny stilling anten fast,<br />
vikariat eller prosjekt eller i eit tiltak internt i<br />
<strong>kommune</strong>n. Av resten er nokre for sjuke til å vera<br />
44
i tiltak og andre ventar på tiltak. Tiltaka kan vera<br />
at vedkomande får hjelp til å meistre stillinga<br />
si, ved at ein får tilbod om tilrettelagt arbeid<br />
eller ved at ein finn eit anna, høveleg arbeid til<br />
vedkomande. Stillingsgruppa er eit godt verkty i<br />
så måte.<br />
3) Medverka til utarbeiding, rullering og<br />
gjennomføring av opplæringsplanar for alle<br />
nivå i verksemda, med særleg fokus på fag- og<br />
tenesteutvikling.<br />
Resultat: Eigen kompetanseplan for skule i<br />
samband med ny læreplan blei utarbeidd i <strong>2006</strong>.<br />
Personalsjefen har og utarbeidd opplæringsplan<br />
for helse, sosial og omsorg i <strong>2006</strong>.<br />
tenesteutvikling i t.d. følgjande prosjekt: Leiarar<br />
og plasstillitsvalde i god samhandling, Offentleg<br />
service og Sakshandsaming. HMS fekk eit løft<br />
gjennom følgjande kurs: Stressmeistring, Det<br />
gode arbeidsmiljøet, Førstehjelp, Ryggskole og<br />
Verneombodskurs.<br />
«De Nordiske Tenorer» syng i Foldnes kyrkje<br />
Grunnskulen har fått ny statleg læreplan , og<br />
personalsjefen har, særleg innanfor IKT-feltet,<br />
medverka i gjennomføringa. Opplæringsplanen<br />
for helse, sosial og omsorg er rullert, men<br />
med avdelingane sjølve som hovudansvarlege.<br />
Personalsjefen har i <strong>2006</strong> arrangert eller medverka<br />
til 25 forskjellige kompetansetiltak med totalt ca<br />
1500 deltakarar. Det har vore fokus på fag- og<br />
Utviklinga av tal på tilsette og årsverk i perioden 2004 - <strong>2006</strong>:<br />
2004 2005 <strong>2006</strong> %-vis<br />
endring<br />
Tilsette årsverk Tilsette årsverk Tilsette årsverk årsverk 04-06<br />
Skulesjefen 520 424 519 440 549 456 7,5<br />
Barnehagesjefen 112 84,5 137 110 129 113 33,7<br />
Omsorgsjefen 336 197 330 205 340 208 5,6<br />
Sosialsjefen 35 33,5 42 33 48 43,5 29,9<br />
Helsesjefen 55 41,5 59 37 62 45 8,5<br />
Plan- og utbyggingsjefen 32 32,5 37 36 37 36 10,8<br />
Personalsjefen 9 8,5 8 8 8 8 -5,9<br />
Økonomisjefen 14 14 15 14,5 17 16,5 17,9<br />
Servicetorgsjefen 29 26,5 36 31 33 31 17<br />
Eigedomsjefen 101 70 104 76 94 76 8,6<br />
IKT-sjefen 5 5 5 5 6 6 20<br />
45
IKT-sjefen<br />
IKT-sjef Kjell Fyllingen<br />
IKT-sjefen (Informasjons- og<br />
kommunikasjonsteknologi)<br />
hadde i <strong>2006</strong> 6 medarbeidarar<br />
fordelt på 6 årsverk. Tenestene<br />
er: Langsiktig IKT-planlegging,<br />
prosjektadministrasjon (IKTprosjekt),<br />
innkjøp, utvikling, drift<br />
og brukarstøtte innan IKT og<br />
telefoni.<br />
«Samhandling gjev gevinst»<br />
<strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong> har fokus på IKT for å utvikla<br />
brukartilpassa tenester og digital dugleik i skulen.<br />
Teknologien gjev nye høve for samhandling med ein<br />
effektiv tenesteleverandør og høgare tenestekvalitet<br />
som resultat. Nokre døme frå året som gjekk:<br />
Gjennomføring av det store læringsplattformprosjektet<br />
(www.osikus.no) gjev skulane i <strong>Fjell</strong>,<br />
Sund og Øygarden heilt nye høve til å dela<br />
kompetanse og undervisning - tilgjengeleg på nett<br />
for elevane 24 timer i døgeret. Utviklinga av tenester<br />
på nett i <strong>kommune</strong>portal gjev auka grad av tilgjenge<br />
og raskare sakshandsaming for deg som innbyggar.<br />
Hovudmål, tiltak og resultatoppnåing<br />
<strong>2006</strong><br />
IKT skal som verktøy medvirka til at <strong>Fjell</strong><br />
<strong>kommune</strong> kan verta den meste veldrivne<br />
<strong>kommune</strong>n i landet<br />
Hovudmålsettinga hadde i <strong>2006</strong> følgjande tiltak i<br />
handlingsprogrammet for <strong>2006</strong>-2009 og resultatet<br />
er også vist:<br />
1) Redusera unødig dataregistrering.<br />
Resultat: Fakturadigitalisering innført i heile<br />
organisasjonen.<br />
2) Modernisera telefontenesta.<br />
Resultat: 25 avdelingskontor nyttar felles<br />
databasert telefonsentral (ip-telefoni)<br />
3) Auka bruksverdi og tilgjenge til kartbaserte<br />
tenester for innbyggjarane og næringsliv.<br />
Resultat: Kart etablert på nett med kopling får<br />
sjølvbeteningsportal/<strong>kommune</strong>portal.<br />
4) Leggja til rette for elektronisk mappevurdering i<br />
skulen.<br />
Resultat: Digital læringsplattform etablert for<br />
alle skular i <strong>Fjell</strong>, Sund og Øygarden (OSIKUSprosjektet).<br />
5) <strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong> på nett.<br />
Resultat: Ny <strong>kommune</strong>portal med høve for<br />
sjølvbetening sett i produksjon. Portalen oppnådde<br />
5 av 6 stjerner ved kvalitetsmerking frå<br />
norge.no. I påvente av offentleg e-id har portalen<br />
høve for felles pålogging med den nasjonale<br />
borgarportalen MinSide.<br />
6) Mobil arbeidsplass.<br />
Resultat: Sentral elektronisk pasientjournal<br />
etablert med mobilteknologi for mobilt<br />
helsekontor – Tilgjengeleg på kommunale skular<br />
og barnehagar.<br />
46
Selskap og stiftingar<br />
47
Sotra Brannvern IKS<br />
«Det finns ingen fasit på<br />
brannsløkking»<br />
5. - 8. mai <strong>2006</strong> er ei helg folk i <strong>Fjell</strong> seint vil gløyma.<br />
Nær ein sjettedel av <strong>kommune</strong>n stod i flammar i ein av<br />
dei største skogbrannane i Noreg i moderne tid. Sotra<br />
brannvern hadde hovudansvaret for sløkkearbeidet og<br />
ein stor del av æra for at det trass alt gjekk så bra som det<br />
gjorde.<br />
Brannsjef Bjørn Ove Paulsen fortel at meldinga om<br />
brannen kom ca kl. halv fem om ettermiddagen fredag<br />
5. mai. Dei første meldingane gjekk ut på at det brann<br />
i eit område nord for <strong>Fjell</strong> gard. Brannen spreidde<br />
seg raskt nordover til Knappskog og Morland, og<br />
utover ettermiddagen måtte ein tilkalla assistanse<br />
frå brannvesen i omkringliggjande kommunar og<br />
sivilforsvaret.<br />
– Vi fekk også raskt rekvirert eit helikopter frå Statens<br />
skogbrannhelikopter, fortel Paulsen. Men vinden auka<br />
på og istadan for at brannen avtok, spreidde den seg<br />
no mot Møvika og Fjæreide. Kommunen rekvirerte då<br />
to private helikopter som sette innsatsen inn mot dei<br />
mest truga områda. – I ein slik situasjon er det umogeleg<br />
å ha noko fasitsvar på korleis dette vil utvikle seg. Det<br />
krevst erfaring og kompetanse for å kunne ta dei rette<br />
avgjerdene og sikra viktige verdiar som heimar og<br />
offentlege bygg, påpeikar Paulsen.<br />
Dagleg leiar Sotra Brannvern IKS<br />
Brannsjef Bjørn Olav Paulsen<br />
I løpet av dei fire døgna brannen herja var 95% av Sotra<br />
brannvern sitt mannskap involvert. 1700 overtidstimar<br />
seier litt om arbeidsinnsatsen som vart lagt ned. I tillegg<br />
deltok brannvesen frå heile Hordaland med det dei kunne<br />
avsjå av både mannskap og utstyr. 400 heimevernsoldatar<br />
som tilfeldigvis var på øving i nærleiken, 300 frå<br />
sivilforsvaret, store politistyrkar og utallige lokale<br />
frivillige gjorde ein uvurderlig innsats mot flammane.<br />
Eit område på omtrent 20 kvadrat kilometer vart svidd av<br />
i brannen – nær ein sjettedel av heile <strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong> sitt<br />
areal. Med tanke på det store omfanget brannen hadde,<br />
må vi seie oss svært glade for at ikkje større verdiar gjekk<br />
tapt. Minimale personskadar og ingen større skade på<br />
bygningar tyder på at vi prioriterte innsatsen vår rett,<br />
seier brannsjefen.<br />
48
I juni 2005 vedtok <strong>kommune</strong>styra i <strong>Fjell</strong> og Sund<br />
kommunar å innleia eit felles brannvernsamarbeid.<br />
Brannvernsamarbeidet skulle organiserast som<br />
eit interkommunalt selskap. Sotra Brannvern IKS<br />
blei etablert 01.01. <strong>2006</strong>. Selskapet er eigd av <strong>Fjell</strong><br />
<strong>kommune</strong> med 78,37% og Sund <strong>kommune</strong> med<br />
21,63%.<br />
Selskapet sitt hovudmål er å ivareta eigarane sine<br />
behov, plikter og oppgåver slik dei er nedfelt i lov<br />
og forskrift om brann- og redningsberedskap,<br />
brannførebyggjande arbeid, feiing og tilsyn.<br />
Det er tre interkommunale organ i selskapet;<br />
representantskapet, styret og dagleg leiar. Brannsjef<br />
Bjørn Olav Paulsen er dagleg leiar.<br />
Selskapet har og det administrative ansvaret for<br />
personell knytt til Kystverkets sitt oljeverndepot i<br />
<strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong>, som ligg på CCB (Ågotnes). Denne<br />
oppgåva blir teken i vare av beredskapsavdelinga.<br />
49
Gode Sirklar AS<br />
«Ein ressurs for å stetta behova til<br />
næringslivet»<br />
Gode Sirklar A/S er eit aksjeselskap etablert og eigd<br />
av dei tre kommunane Sund, <strong>Fjell</strong> og Øygarden.<br />
Selskapet vart formelt skipa 03.10.2005. Gode<br />
Sirklar skal leggja til rette for eit tettare samarbeid<br />
mellom dei tre kommunane som geografisk og<br />
kulturelt har tilknyting til kvarandre. Dette skjer<br />
gjennom å styrka utdanning, næringsutvikling,<br />
stadsutvikling og kulturliv. Selskapet vart etablert<br />
i staden for at dei tre kommunane dreiv ei eiga<br />
næringsutvikling.<br />
I følgje dagleg leiar i Gode Sirklar – Sigmund<br />
Kvernes, var <strong>2006</strong> eit år med stor innsats i selskapet.<br />
Det var viktig å sikra at dei prioriterte satsingane<br />
til selskapet vart forankra. Regjeringa si tildeling av<br />
nasjonalt ekspertsenter for undervassteknologi til<br />
regionen, koplinga mellom utdanning og næring<br />
som fekk midlar frå kunnskapsdepartementet<br />
og utdanningsdirektoratet, og kulturminneprosjektet<br />
«Perlar i Nordsjøløypa» som er<br />
støtta av Miljøverndepartementet gjennom<br />
verdiskapingsprogrammet til Riksantikvaren, viser<br />
at vi har lukkast i stort mon.<br />
Nesten alle initiativ som kjem får Gode Sirklar har<br />
eit perspektiv som går ut over regionen sine grensar.<br />
Slik vil dei som er med lokalt få eit løft som vil auke<br />
deira kompetanse, samstundes som omgjevnadene<br />
blir merksame på dei kvalitetane vi har lokalt.<br />
Eit godt døme på dette er det samarbeidet vi har<br />
etablert med universitet- og høgskulemiljøa i<br />
Bergen i høve til realfagsatsinga, seier Kvernes.<br />
50
Kvernes vil og påpeike at kommunane må bli<br />
flinkare til å stille krav til kvalitet og innhald<br />
når større utviklingsprosjekt skal realiserast i<br />
lokalsamfunna. Ei døme på at ein er på rett spor<br />
er mellom anna planprogammet for utviklinga av<br />
Straume.<br />
Gode Sirklar vart og - som einaste offentlige<br />
verksemd – ein av ti finalistar til den nasjonale<br />
innovasjonsprisen til DnB NOR. Noko som var ei<br />
stor fjør i hatten til kommunane for deira satsing på<br />
kompetansebasert næringsutvikling.<br />
kommunale midlane enn det som var planlagt. Men<br />
satsinga er langvarig og vil tilføra næringslivet i<br />
regionen store utviklingsressursar. Kvernes vil og at<br />
selskapet skal bli betre på den direkte samhandlinga<br />
med dei lokale verksemdene i regionen - direkte<br />
relasjonsbygging med dei lokale verksemdene er<br />
vesentleg om ein skal lukkast med utviklinga av<br />
regionen.<br />
Sjølv om <strong>2006</strong> var eit godt år for selskapet, vil<br />
Kvernes ikkje underslå at det store aktivitetsnivået<br />
har ført med seg at selskapet har brukt meir av dei<br />
51
Øvrige kommunale selskap og stiftingar<br />
<strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong> skilte den 01.01.03 ut alle<br />
tenester knytt til vatn, avløp og renovasjon<br />
frå teknisk etat i <strong>kommune</strong>n, og la desse<br />
oppgåvene inn i eit eige aksjeselskap – <strong>Fjell</strong><br />
vatn, avløp og renovasjon as. <strong>Fjell</strong> VAR A/S<br />
er truleg den fremste næringsmiddel- og<br />
miljøbedrifta i <strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong>. <strong>Fjell</strong> VAR<br />
A/S leverar drikkevatn av svært god kvalitet,<br />
tar hand om avløpsvatnet og reinsar dette,<br />
sørgjer for tøming av private slamavskiljarar<br />
og samlar inn og legg til rette for gjenbruk<br />
av avfall. I <strong>2006</strong> har vi eit driftsbudsjett på<br />
ca. 48 millionar kroner, og det er 15 tilsette<br />
i verksemda I tillegg brukar vi store beløp<br />
på vidare utbygging av nya anlegg innafor<br />
vassforsyning og avløpshandtering. Heile vår<br />
aktivitet vert finansiert gjennom vass-, avløpsog<br />
renovasjonsgebyra.<br />
<strong>Fjell</strong> bustadstifting er ei sjølvstendig stifting, skipa<br />
av <strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong>. Stiftinga har kontor i <strong>Fjell</strong> rådhus<br />
på Straume, tre fast tilsette og eit styre på fem<br />
medlemer. Stiftinga kjøper i tillegg ulike eksterne<br />
tenester. Stiftinga har som oppgåve å skaffa bustader<br />
og servicebygg for utleige eller overdraging, utan<br />
at forteneste er eit føremål. Omgrepet servicebygg<br />
dekkjer mellom anna barnehagar, studentbustader,<br />
omsorgs- og servicebustader, servicesenter for eldre,<br />
prestebustader, o.a. Stiftinga forvaltar og eig i dag<br />
om lag 290 husvera, fordelt på utleigebustader og<br />
omsorgsbustader, barnehagar og prestebustader.<br />
Bustadene er plasserte rundt i heile <strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong>.<br />
<strong>Fjell</strong> bustadstifting står for tildeling av desse<br />
bustadene, med unntak av omsorgsbustader.<br />
<strong>Fjell</strong> kommunale pensjonskasse<br />
<strong>Fjell</strong> kommunale pensjonskasse vart oppretta<br />
1.1.<strong>2006</strong>. Kassen omfattar tilsette i <strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong><br />
og Sotra brannvern IKS. Pensjonsordninga er ei<br />
ytingsbasert kommunal ordning i samsvar med den<br />
kommunale tariffavtalen. Ordninga omfattar alle<br />
tilsette med unnatak av lærarar fram til 2008, og<br />
sjukepleiarar som har eigen avtale i KLP.<br />
I <strong>2006</strong> hadde pensjonskassen avtale med<br />
Storebrand Pensjonstenester AS i Oslo, om<br />
administrativ drift. Det gjeld ansvarleg aktuar,<br />
rekneskap, forsikringsteknisk administrasjon,<br />
kapitalforvaltning og dagleg leiing.<br />
I 2005 gjorde <strong>kommune</strong>styret vedtak om å leggja<br />
<strong>kommune</strong>n si pensjonsordning ut på anbod. Det<br />
vart teke atterhald om at <strong>kommune</strong> også ville<br />
vurdera å oppretta eigen kasse. Etter ein omfattande<br />
og grundig prosess, valde <strong>kommune</strong>styret det siste.<br />
Utgreiinga synte at det siste ville vera økonomisk<br />
gunstig. Men det som vart lagt mest vekt på,<br />
var at det gjennom eigen kasse ville vera ei nær<br />
kopling mellom god arbeidsgjevarpolitikk, godt<br />
arbeidsmiljø og kostnadsnivået i pensjonkassen.<br />
Styret:<br />
Oppnemnt av <strong>kommune</strong>n:<br />
• Inge Ree (leiar)<br />
• Lars Lie (nestleiar)<br />
• Georg Indrevik<br />
•Alvhild Tofterå Berge<br />
Vald av og mellom medlemmene:<br />
• Lena Merethe Fjeldstad<br />
• Trond Roar Birkelund<br />
Eksternt oppnemnt styremedlem:<br />
• Ranveig Hjørdis Frøiland<br />
52
Andre kommunale stiftingar:<br />
Stiftinga Langøy - Langøy Kystkultursenter<br />
Stiftinga Roald Tellnes Kunstsamling/<br />
Galleri Haganes - kunstsamling i lokale<br />
på Hagane og salsdel i lokale på Sartor<br />
storsenter<br />
Aksjar i varig eige:<br />
Selskapets navn Balanseført verdi Marknadsverdi Eigardel i selskapet<br />
HSD (Tide) 180.000 2.025.000 9000 aksjer<br />
Biblioteksentralen A/L 1.200 4 aksjer<br />
Studentbyen Fantoft 16.000<br />
Ulveseth Vassverk 15.000 6 aksjer<br />
Askøybrua 15.000 3 aksjer<br />
Fastlandssambandet Bjorøy-Tyssøy 40.000 4 aksjer<br />
BKK 93.835.000 333.130.769 2794 aksjer<br />
IBM 50 1 aksje<br />
ASVO 26.000<br />
Vestlandsrøyret A/S 10.334<br />
<strong>Fjell</strong> VAR AS 10.000.000 100%<br />
Sambandet Sotra-Øygarden 350.000<br />
Straume Idrettspark 408.000 408 aksjar à kr 1000<br />
Sambygg 80.000,00 80 aksjar à kr 1000<br />
53
54<br />
KOSTRA - utvalde nøkkeltal
KOSTRA<br />
HOVUDTALA<br />
Alle kommunar er pålagt å føra rekneskap etter<br />
KOSTRA- standard. KOSTRA (Kommune-Stat-<br />
Rapportering) er eit nasjonalt informasjonssystem<br />
som gjev styringsinformasjon om kommunal<br />
verksemd. Informasjon om kommunale tenester<br />
og bruk av ressursar på ulike tenesteområde<br />
vert registert og samanlikna for å gje relevant<br />
informasjon til brukarar og andre, både nasjonalt<br />
og lokalt. Informasjonen skal tene som grunnlag<br />
for analyse, planlegging og styring, og også gje<br />
grunnlag for å vurdera om nasjonale mål vert<br />
oppfylt. KOSTRA gjev <strong>kommune</strong>n også høve til å<br />
samanlikna seg med andre kommunar eller til å<br />
samanlikna seg med seg sjølv over år.<br />
Dei aller fleste kommunane fører i dag kostnadene<br />
på riktige funksjonar i KOSTRA. Dette gjev<br />
gode føresetnader for samanlikningar mellom<br />
kommunane. Rekneskap- og tenestedata vert i<br />
KOSTRA sett saman til nøkkeltal som mellom anna<br />
viser:<br />
• Prioriteringar – viser korleis <strong>kommune</strong>n sine frie<br />
inntekter er fordelt til ulike føremål.<br />
• Dekningsgrad – viser tenestetilbodet i høve til<br />
ulike målgrupper for tilbodet.<br />
• Produktivitet/einingskostnad – viser kostnader/<br />
bruk av ressursar i høve til tenesteproduksjon.<br />
• Tenesteindikator – viser nøkkeltal som supplerer<br />
dei ovannemnde indikatorane.<br />
I dei påfølgjande tabellane er <strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong><br />
samanlikna med nabokommunane Sund, Øygarden<br />
og Askøy. I tillegg er vi samanlikna med gruppe 07<br />
i landet elles (samansatt gruppe av samanliknbare<br />
kommunar, i alt 34 kommunar. Os <strong>kommune</strong> ligg<br />
mellom andre her).<br />
Frie inntekter i kroner pr. innbyggar:<br />
27.513<br />
Administrasjonskostnader i kr. pr. innbyggar:<br />
6.900<br />
3.219<br />
3.021<br />
2.909<br />
2.473<br />
<strong>Fjell</strong> Sund Øygarden Askøy Gj.snitt grupp 07<br />
Langsiktig gjeld i prosent av brutto driftsinntekter:<br />
189,3<br />
159,3<br />
169,2<br />
141,8<br />
124,8<br />
<strong>Fjell</strong> Sund Øygarden Askøy Gj.snitt gruppe 07<br />
Driftsutgifter i kr. pr. innbyggar:<br />
55.681<br />
27.096<br />
27.893<br />
24.918<br />
26.073<br />
<strong>Fjell</strong> Sund Øygarden Askøy Gj.snitt gruppe 07<br />
Netto lånegjeld i kr. pr. innbyggar:<br />
26.030<br />
25.905<br />
33.833<br />
32.630<br />
25.366<br />
25.304<br />
24.195<br />
19.959<br />
16.105<br />
<strong>Fjell</strong> Sund Øygarden Askøy Gj.snitt gruppe 07<br />
<strong>Fjell</strong> Sund Øygarden Askøy Gj.snitt gruppe 07<br />
55
Kostra forts.<br />
Finansielle nøkkeltal:<br />
6,3<br />
7,5<br />
4,7<br />
1,2<br />
3<br />
2,7<br />
0,1<br />
2,2<br />
4,7<br />
3,9<br />
3<br />
-0,4 -0,7<br />
-0,4<br />
-3,1<br />
<strong>Fjell</strong> Sund Øygarden Askøy Gj.snitt gruppe 07<br />
Netto driftsresultat i prosent av brutto driftsinntekter<br />
Brutto driftsresultat i prosent av brutto driftsinntekter<br />
Rente- og avdragsutgifter netto, i % av brutto driftsinntekter<br />
Prioritering - barnehage <strong>Fjell</strong> Kommunegruppe<br />
07<br />
Gj.snitt<br />
Hordaland<br />
Alle<br />
<strong>kommune</strong>r<br />
2002 2003 2004 2005 <strong>2006</strong> <strong>2006</strong> <strong>2006</strong> <strong>2006</strong><br />
Netto driftsutgifter barnehagesektoren i % av totale netto driftsutgifter 4,2 3,5 3,1 2,6 1,9 1,9 2,6 2,3<br />
Netto driftsutgifter til barnehager per innbygger 879 770 711 631 463 .. .. ..<br />
- herav avskrivingar (i prosent) 2,4 2,7 2,9 3,3 6,1 8,7 3,3 5,9<br />
MVA-kompensasjon drift, barnehager per innbygger (kroner) .. .. 22 25 31 44 34 43<br />
MVA-kompensasjon investering, barnehager per innbygger (kroner) .. .. 12 3 11 64 18 60<br />
Brutto investeringsutgifter til barnehagesektoren per innbygger 37 25 60 19 54 358 107 363<br />
Netto driftsutgifter per innbygger 1-5 år i kroner, barnehager 9954 9136 8600 7768 5909 7374 11890 11593<br />
Prioritering - helsetenestene <strong>Fjell</strong> Kommunegruppe<br />
07<br />
Gj.snitt<br />
Hordaland<br />
Alle<br />
<strong>kommune</strong>r<br />
2002 2003 2004 2005 <strong>2006</strong> <strong>2006</strong> <strong>2006</strong> <strong>2006</strong><br />
Netto driftsutgifter pr. innbygger i kroner, <strong>kommune</strong>helsetjenesten 596 895 934 850 923 1167 1223 1294<br />
Netto driftsutgifter i prosent av samlede netto driftsutgifter 2,8 4,1 4 3,6 3,7 4,5 4,1 4,2<br />
Netto driftsutg til forebygging, helsestasjons- og skolehelsetj. pr. innb 0-5 år .. .. 2570 2518 2135 3504 3492 3792<br />
Netto driftsutg til forebygging, helsestasjons- og skolehelsetj. pr. innb 0-20 år 35 843 865 828 577 936 964 1042<br />
Netto driftsutgifter til forebyggende arbeid, helse pr. innbygger 27 28 1 -3 16 76 53 68<br />
Netto driftsutg til diagnose, behandling og rehabilitering pr. innbygger 559 621 682 614 709 813 899 943<br />
Prioritering - plan- og utbyggingstenestene<br />
<strong>Fjell</strong> Kommunegruppe<br />
07<br />
Gj.snitt<br />
Hordaland<br />
Alle<br />
<strong>kommune</strong>r<br />
2002 2003 2004 2005 <strong>2006</strong> <strong>2006</strong> <strong>2006</strong> <strong>2006</strong><br />
Netto driftsutg. til fysisk planl., kulturminner, natur og nærmiljø i % av samla netto driftsutg. 1,22 0,73 1,06 0,46 1,54 0,89 1,16 1,1<br />
Netto driftsutg. til fysisk planl., kulturminner, natur og nærmiljø pr. innbyggar. 256 160 247 110 385 233 350 340<br />
Brutto invest.utg. til fysisk planl., kulturminner, natur og nærmiljø pr. innbyggar. 55 21 60 110 160 86 50 106<br />
56
Kostra forts.<br />
Prioritering - omsorgstenestene samla <strong>Fjell</strong> Kommunegruppe<br />
07<br />
Gj.snitt<br />
Hordaland<br />
Alle<br />
<strong>kommune</strong>r<br />
2002 2003 2004 2005 <strong>2006</strong> <strong>2006</strong> <strong>2006</strong> <strong>2006</strong><br />
Netto driftsutg. pleie og omsorg i % av <strong>kommune</strong>ns tot. netto driftsutg. 20,2 19,6 20,2 20,4 21,4 30,5 35,6 33,7<br />
Netto driftsutg. pr. innbyggar i kroner, pleie- og omsorgtenesta 4231 4274 4705 4865 5338 7953 10720 10416<br />
Fordeling av netto driftsutg. - Kjernetenester heimebuande brukarar 54 50 55 57 58 49 45 46<br />
Fordeling av netto driftsutg. - Institusjonar 36 37 31 30 29 45 49 49<br />
Fordeling av netto driftsutg. - Aktivisering, støttetenester 10 14 14 13 13 6 6 5<br />
Netto driftsutg. til pleie- og omsorg i institusjonar pr innbyggar .. .. .. .. 1535 3611 5281 5099<br />
Netto driftsutg. til drift av institusjonslokaler pr innbyggar .. .. .. .. 190 392 514 557<br />
Netto driftsutg. til pleie- og omsorg i institusjonar pr innbyggar 80 år .. .. .. .. 57894 92407 103523 98085<br />
Netto driftsutg. til kjernetenester heimebuande brukarar pr innbyggar .. .. .. .. 3091 3859 4775 4760<br />
Netto driftsutg. til aktivisering/støttetenester pr innbyggar .. .. .. .. 712 482 664 558<br />
Netto driftsutg., pleie og omsorg pr. innbyggar 80 år og over 181797 178736 197679 204959 229787 228311 232813 224940<br />
Netto driftsutg., pleie og omsorg pr. innbyggar 67 år og over 57363 58416 64452 65349 70602 72805 84400 80480<br />
Brutto investeringsutg., pleie og omsorg pr innbyggar 532 2568 341 246 122 603 342 511<br />
Prioritering - skule <strong>Fjell</strong> Kommunegruppe<br />
07<br />
Gj.snitt<br />
Hordaland<br />
Alle<br />
<strong>kommune</strong>r<br />
2002 2003 2004 2005 <strong>2006</strong> <strong>2006</strong> <strong>2006</strong> <strong>2006</strong><br />
Netto driftsutg. grunnskuleopplæring i % av samla netto driftsutg. 44,6 43,9 45,5 44,3 47 36,8 30,7 30,2<br />
Netto driftsutg. til grunnskule og SFO i % av samla netto driftsutg. 44,1 43,4 44,8 43,7 46,2 35,9 29,8 29,2<br />
Netto driftsutg. til grunnskule, i % av samla netto driftsutg. 43,8 42,9 44,2 43,2 45,5 35,4 29,5 28,7<br />
Netto driftsutg. til grunnsk.undervisning, i % av netto driftsutg. 36,9 35,8 36,9 35,9 37,6 28,5 23,8 22,5<br />
Netto driftsutg. til skulelokale og skyss, i % av netto driftsutg. 6,9 7,1 7,2 7,3 7,9 6,9 5,7 6,2<br />
Netto driftsutg. til spesialskular, i % av samla netto driftsutg. 0 0 0 0 0 0,2 0,2 0,4<br />
Netto driftsutg. til skulefritidsordn. i % av samla netto driftsutg. 0,3 0,5 0,7 0,5 0,7 0,6 0,4 0,5<br />
Netto driftsutg. til grunnsk.oppl. for vaksne, i % av netto driftsutg. 0,7 0,8 0,8 1,3 0,9 0,4 0,4 0,4<br />
Netto driftsutg. til kom. musikk- og kultursk., i % av netto driftsutg. 0,5 0,5 0,7 0,7 0,8 0,7 0,6 0,6<br />
Netto driftsutg. til grunnskule, pr. innbyggar 9170 9375 10280 10298 11346 9218 8859 8887<br />
Netto driftsutg. til grunnskuleundervisning, pr. innbyggar 7724 7813 8596 8551 9365 7419 7154 6967<br />
Netto driftsutg. til skulelokale og skyss, pr. innbyggar 1446 1562 1683 1747 1981 1799 1704 1920<br />
Herav avskrivingar 266 268 278 396 440 412 190 290<br />
Netto driftsutg. til skulefritidsordning, pr. innbyggar 54 100 155 112 178 144 111 142<br />
Netto driftsutg. til grunnskuleopplæring for vaksne, pr. innbyggar 142 165 189 306 230 94 126 137<br />
Netto driftsutg. til kom. musikk- og kulturskular, pr. innbyggar 113 110 160 158 198 172 185 183<br />
Netto driftsutg. til grunnskuleopplæring, pr. innbyggar 6-15 år 53060 53789 59267 59860 66114 64258 67240 70363<br />
Netto driftsutg. til grunnskule, pr. innbyggar 6-15 år 52115 52611 57503 58330 63998 61757 64575 66956<br />
Netto driftsutg. til grunnskuleundervisning, pr. innbyggar 6-15 år 43899 43845 48087 48437 52825 49706 52151 52489<br />
Netto driftsutg. til skulelokale og skyss, pr. innbyggar 6-15 år 8216 8766 9417 9893 11173 12051 12424 14466<br />
Utgifter til skuleskyss, pr. innbyggar 6-15 år 1183 1488 1469 1366 1383 1391 1195 1297<br />
Netto driftsutg. til skulefritidsordning, pr. innbyggar 6-9 år 693 1288 2076 1547 2563 2442 2061 2721<br />
Netto driftsutg. til grunnskuleopplæring for vaksne, pr. deltaker 31529 37602 43673 77857 68996 23985 21696 21387<br />
Netto driftsutg. til kom. musikk- og kultursk., pr. innb. 6-15 år 641 617 898 898 1114 1154 1349 1381<br />
Brutto investeringsutgifter til grunnsk.opplæring, pr. innbyggar 799 1247 4570 2195 1080 1466 552 1237<br />
Timar spesialundervisning i % av antall lærertimar totalt .. 15,1 17 16 18,3 13,6 14,9 14,3<br />
57
Kostra forts.<br />
Prioritering - økonomisk sosialhjelp <strong>Fjell</strong> Kommunegruppe<br />
07<br />
Gj.snitt<br />
Hordaland<br />
Alle<br />
<strong>kommune</strong>r<br />
2002 2003 2004 2005 <strong>2006</strong> <strong>2006</strong> <strong>2006</strong> <strong>2006</strong><br />
Netto driftsutg. til sosialtenesta pr. innbygger .. 1200 1032 817 1032 918 1573 1522<br />
Netto driftsutg. til sosialtenesta i % av samla netto driftsutg. .. 5,5 4,4 3,4 4,1 3,5 5,2 4,9<br />
Netto driftsutg. til sosialtenesta pr. innbygger 20-66 år .. 2013 1730 1371 1738 1514 2602 2490<br />
Netto driftsutg. til råd, rettleiing og sos.føreb. arb. pr. innb, 20-66 år 493 538 611 326 639 514 879 718<br />
Andel netto driftsutg. til råd, rettleiing og sosialt føreb. arbeid .. 26,7 35,3 23,8 36,8 33,9 33,8 28,8<br />
Netto driftsutg. til økonomisk sosialhjelp pr innbygger 20-66 år 1320 1403 1159 1036 1099 892 1488 1452<br />
Andel netto driftsutg. til økonomisk sosialhjelp .. 69,7 67 75,5 63,2 58,9 57,2 58,3<br />
Netto driftsutg. til tilbod til pers. med rusprobl. pr. innb. 20-66 år 54 72 -39 10 0 109 235 320<br />
Andel netto driftsutg. til tilbod til personar med rusproblemer .. 3,6 -2,3 0,7 0 7,2 9 12,9<br />
Prioritering - barneverntenesta <strong>Fjell</strong> Kommunegruppe<br />
07<br />
Gj.snitt<br />
Hordaland<br />
Alle<br />
<strong>kommune</strong>r<br />
2002 2003 2004 2005 <strong>2006</strong> <strong>2006</strong> <strong>2006</strong> <strong>2006</strong><br />
Netto driftsutg. til saman pr. innbyggar (kr) 516 429 402 454 521 822 1050 1081<br />
Netto driftsutg. pr. innbyggar 0-17 år, barneverntenesta 1696 1404 1313 1496 1716 3185 4326 4612<br />
Netto driftsutg. (f 244, 251 og 252) pr. barn i barnevernet 64630 45951 43777 42843 44171 66940 90195 87919<br />
Andel netto driftsutg. til saksbehandling (f. 244), % 39,6 39,2 45,5 37,8 32 31,6 32 32,8<br />
Andel netto driftsutg. til barn som bur i sin opph. fam. (funksjon 251), % 14 13,2 14,4 13,4 19,2 18,8 18,6 16,4<br />
Andel netto driftsutg. til barn som bur utanfor sin opph. fam. (funksjon 252), % 46,3 47,6 40,1 48,8 48,8 49,6 49,4 50,8<br />
Dekningsgrader - Barnehage <strong>Fjell</strong> Kommune<br />
gruppe 07<br />
Gj.snitt<br />
Hordaland<br />
Alle<br />
<strong>kommune</strong>r<br />
2002 2003 2004 2005 <strong>2006</strong> <strong>2006</strong> <strong>2006</strong> <strong>2006</strong><br />
Andel barn 1-5 år med barnehageplass 62,3 67 69,5 85,4 92,6 82 77,2 80,4<br />
Andel barn 0-5 år med barnehageplass 53,7 57,7 58,9 73,9 80,1 69,4 64,5 67,4<br />
Andel plasser i åpen barnehage i forhold til innbyggere 0-5 år 0,8 3,1 6,1 6,2 5,5 2,5 2,6 2,2<br />
Andel barn i barnehage med opphaldstid 33 timer eller mer pr uke 61,9 64,4 72 79,5 87,9 83,7 84,5 82,7<br />
Andel barn i barnehage med opphaldstid 32 timer eller mindre pr uke 38,1 35,6 28 20,5 12,1 16,3 15,5 17,3<br />
Andel barn fra språkl. og kult. minorit. med barnehagepl. ift alle barn<br />
med barnehagepl.<br />
0,9 1,4 1,5 1,9 1,7 3,4 4,3 6,7<br />
Dekningsgrader - Økonomisk sosialhjelp <strong>Fjell</strong> Kommune<br />
gruppe 07<br />
Gj.snitt<br />
Hordaland<br />
Alle<br />
<strong>kommune</strong>r<br />
2002 2003 2004 2005 <strong>2006</strong> <strong>2006</strong> <strong>2006</strong> <strong>2006</strong><br />
Sosialhjelpsmottakere 511 537 472 486 478 287 417 318<br />
Andelen sosialhjelpsmottakere i forhold til innbyggere 2,6 2,7 2,4 2,4 2,3 2,2 2,8 2,8<br />
Andelen sosialhjelpsmottakere i forhold til innbyggere i alderen 20-66 år 4,5 4,6 3,9 4 3,9 3,6 4,7 4,6<br />
Andelen sosialhjelpsmottakere i alderen 20-66 år, av innbyggerne 20-66 år 4,2 4,3 3,7 3,6 3,6 3,3 4,3 4,3<br />
Årsverk i sosialtjenesten .. 15 13 15 13,6 9,13 18,29 13,09<br />
Årsverk i sosialtjenesten pr. 1000 innbygger .. 0,76 0,65 0,74 0,65 0,69 1,26 1,19<br />
58
Kostra forts.<br />
Dekningsgrader - Heimetenestene <strong>Fjell</strong> Kommune<br />
gruppe 07<br />
Gj.snitt<br />
Hordaland<br />
Alle<br />
<strong>kommune</strong>r<br />
2002 2003 2004 2005 <strong>2006</strong> <strong>2006</strong> <strong>2006</strong> <strong>2006</strong><br />
Andel mottakarar av heimetenester under 67 år 41,4 45,8 41,9 40,3 44,3 38,7 30,5 32<br />
Andel mottakarar av heimetenester over 67 år 58,6 54,2 58,1 59,7 55,7 61,4 69,5 68<br />
Andel mottakarar av heimetenester over 80 år 37,8 37,9 41 43,7 38,1 40,8 49,7 46,9<br />
Andel innbyggjarar under 67 år som mottek heimetenester 1,2 1,3 1,2 1,5 1,5 1,3 1,3 1,3<br />
Andel innbyggjarar 67 år og over som mottek heimetenester 20,8 19,7 20,8 28,3 22,5 17,1 19,6 19,2<br />
Andel innbyggjarar 80 år og over som mottek heimetenester 42,5 42,2 45,1 64,9 50,1 35,4 38,6 37<br />
Andel innbyggjarar 67-79 år som mottar hjemmetenester 10,8 8,8 9,1 11,1 10,3 8,4 8,8 9,2<br />
Andel innbyggjarar 80-89 år som mottek heimetenester 41,2 41,1 41,6 61 44,8 33,3 36 34,5<br />
Andel innbyggjarar 90 år og over som mottek heimetenester 54,5 50,9 69,5 89,4 81,4 48,5 52,5 51,3<br />
Andel mottakarar som får både praktisk bistand og hjemmesykepleie 34,3 56,5 58,3 49,5 60,9 34 42,4 38,8<br />
Produktivitet/enhetskostnader for heimetenester<br />
Korrigerte brutto driftsutgifter pr. heimetenestemottaker i kroner 97543 92799 114396 86145 109420 141561 144428 142949<br />
Lønsutgifter pr heimetenestemottaker (i kroner) 90236 83333 102935 80113 100746 131557 129591 132171<br />
Brukarbetaling, praktisk bistand, i prosent av korrigerte brutto driftsutg 1,6 1,8 2,6 2,9 2,4 1,9 1,5 1,8<br />
Utdjupande tenesteindikatorer for heimetenester<br />
System for brukarundersøkingar i heimetenesta .. .. Ja Ja Ja .. .. ..<br />
Andel hjemmeboere med høy timeinnsats .. .. 0,4 1,4 0,2 3,8 3,8 3,9<br />
Dekningsgrader boliger til pleie- og omsorgsføremål<br />
Andel kommunalt eigde omsorgsbustader .. .. .. 93,9 94,2 74 87,5 70,5<br />
Andel bebuarar i butstd til pleie- og omsorgsføremål 80 år og over 52,1 47,8 54,5 54,9 47,8 46 43,2 45,5<br />
Andel beboere i bolig m/ heldøgns bemanning .. .. .. 50,3 50,5 34,7 31,3 34,4<br />
Dekningsgradar - Institusjon <strong>Fjell</strong> Kommune<br />
gruppe 07<br />
Gj.snitt<br />
Hordaland<br />
Alle<br />
<strong>kommune</strong>r<br />
2002 2003 2004 2005 <strong>2006</strong> <strong>2006</strong> <strong>2006</strong> <strong>2006</strong><br />
Plasser i institusjon i prosent av innbyggere 80 år over .. 13 9,4 9,3 9,3 18 19,5 18,8<br />
Andel beboere på institusjon under 67 år 21,4 8,3 2,4 8,9 9,5 5,6 4,8 5,1<br />
Andel beboere 80 år og over i institusjoner 58,6 73,3 78,6 68,9 59,5 81,5 78,1 77,1<br />
Andel innbyggere 67 år og over som er beboere på institusjon 3,9 3,8 2,8 2,7 2,4 5,5 6,5 6,2<br />
Andel innbyggere 80 år og over som er beboere på institusjon 9,1 9,4 6,9 6,4 5,2 14,6 14,8 14,2<br />
Andel innbyggere 67-79 år i institusjon 1,4 1,1 0,8 1 1,2 1,7 1,9 1,9<br />
Andel innbyggere 80-89 år i institusjon 6,9 7,2 5,7 4,8 4,6 11,6 11 10,9<br />
Andel innbyggere 90 år og over som er beboere i institusjon 29,5 26,4 15,3 16,7 8,6 34,1 35,1 33,6<br />
Andel beboere i institusjon av antall plasser (belegg) .. .. 93,3 100 93,3 94,4 96,3 98<br />
Utdypende tjenesteindikatorer for institusjoner<br />
Andel beboere på langtidsopphold 60 73,3 66,7 48,9 52,4 83,9 82,6 85,3<br />
Andel beboere på tidsbegrenset opphold 40 26,7 33,3 51,1 47,6 16,3 17,6 14,9<br />
Andel plasser avsatt til tidsbegrenset opphold .. .. 11,1 26,7 26,7 13,8 15,5 13,9<br />
Andel plasser i skjermet enhet for aldersdemente 16,4 16,4 22,2 22,2 22,2 19,6 21 21,2<br />
Andel plasser avsatt til rehabilitering/habilitering .. .. 0 8,9 8,9 5,1 5,1 4,6<br />
Årsverk leger pr 1000 plasser i institusjon 6,8 6,8 12,4 12,4 14,2 6 9,4 7,1<br />
Legetimer pr. uke pr. beboer i sykehjem .. .. 0,5 0,47 0,57 0,25 0,39 0,28<br />
Årsverk fysioterapeuter pr 1000 plasser i institusjon .. 4,6 7,4 7,4 8,6 8,2 7,2 8,2<br />
Andel kommunale sykehjemsplasser av kommunale institusjonsplasser 73,8 73,8 100 100 100 93,6 97,4 93,4<br />
Andel plasser i enerom i pleie- og omsorgsinstitusjoner 90,2 90,2 86,7 86,7 86,7 94,6 84,9 90,9<br />
Andel plasser i brukartilpasset enerom m/ eget bad/wc .. .. 86,7 86,7 86,7 52,5 65,4 54,5<br />
System for brukarundersøkelser i institusjon .. .. Ja Ja Ja .. .. ..<br />
59
Kostra forts.<br />
Dekningsgradar - Barneverntenesta <strong>Fjell</strong> Kommune<br />
gruppe 07<br />
Gj.snitt<br />
Hordaland<br />
Alle<br />
<strong>kommune</strong>r<br />
2002 2003 2004 2005 <strong>2006</strong> <strong>2006</strong> <strong>2006</strong> <strong>2006</strong><br />
Barn med undersøkelse ift antall innb. 0-17 år, prosent 1,5 2 2,2 2,2 2,4 2,5 2,1 2,6<br />
Andel barn med barneverntiltak ift. innb. 0-17 år 1,7 1,9 1,8 2,3 2,6 3,2 3,6 3,7<br />
Dekningsgrad - Helse <strong>Fjell</strong> Kommune<br />
gruppe 07<br />
Gj.snitt<br />
Hordaland<br />
Alle<br />
<strong>kommune</strong>r<br />
2002 2003 2004 2005 <strong>2006</strong> <strong>2006</strong> <strong>2006</strong> <strong>2006</strong><br />
Legeårsverk pr 10 000 innbyggere, <strong>kommune</strong>helsetjenesten .. .. 5,4 5,6 5,6 8,2 8,7 8,9<br />
Fysioterapiårsverk pr 10 000 innbyggere, <strong>kommune</strong>helsetjenesta .. .. 6,3 6,7 6,5 7,7 8,7 8,8<br />
Produktivitet - Barnehage <strong>Fjell</strong> Kommune<br />
gruppe 07<br />
Gj.snitt<br />
Hordaland<br />
Alle<br />
<strong>kommune</strong>r<br />
2002 2003 2004 2005 <strong>2006</strong> <strong>2006</strong> <strong>2006</strong> <strong>2006</strong><br />
Korrigerte oppholdstimer per årsverk i kommunale barnehager 11052 10824 11263 12789 12561 11849 11265 11308<br />
Korrigerte brutto driftsutgifter i kroner per barn i kommunal barnehage 97925 95443 94822 78252 102551 101569 113017 105464<br />
Korrigerte brutto driftsutgifter til kom. barnehager pr korrigert oppholdstime (kr) 39 38 37 28 35 37 41 39<br />
Kom. overføringar av driftsmidler til private barnehager pr korrigert oppholdstime (kr) 3 3 4 3 5 5 8 6<br />
Produktivitet - Heimetenestene <strong>Fjell</strong> Kommune<br />
gruppe 07<br />
Gj.snitt<br />
Hordaland<br />
Alle<br />
<strong>kommune</strong>r<br />
2002 2003 2004 2005 <strong>2006</strong> <strong>2006</strong> <strong>2006</strong> <strong>2006</strong><br />
Netto driftsutgifter, hjemmebaserte tenester pr. innbygger 2277 2118 2594 2769 3091 3859 4775 4760<br />
Avskrivingar, hjemmebaserte tenester, i prosent av netto driftsutg. 0 0,2 0,1 0,1 1 0,4 0,3 0,2<br />
Produktivitet - Institusjonstenestene <strong>Fjell</strong> Kommune<br />
gruppe 07<br />
Gj.snitt<br />
Hordaland<br />
Alle<br />
<strong>kommune</strong>r<br />
2002 2003 2004 2005 <strong>2006</strong> <strong>2006</strong> <strong>2006</strong> <strong>2006</strong><br />
Andel kommunale institusjonsplasser av tot. antall institusjonsplasser .. .. 100 100 100 88,6 76,3 89,5<br />
Korrigerte brutto driftsutgifter, institusjon, pr. kommunal plass 697951 726066 832653 812692 857038 647698 683089 665733<br />
Korrigerte brutto driftsutg., pleie i institusjon, pr. kommunal plass 486800 575049 624939 605808 643096 612308 818407 632754<br />
Korr.bto.driftsutg, pleie, av korr.bto.driftsutg, institusjon 80 79,2 75,1 74,5 75 89,7 90,8 91,3<br />
Lønsutgifter pr institusjonsplass i kommunale institusjoner 545951 564016 628612 603788 657327 567847 702178 514472<br />
Brukarbetaling i institusjon i forhold til korrigerte bto. driftsutgifter 11,3 11,7 10,2 5,6 6,9 14 18,5 15,6<br />
Korrigerte bto driftsutgifter (f.261) pr. rom i kommunale institusjoner 146534 158828 242333 256143 264881 72675 71046 62584<br />
Produktivitet - Barneverntenesta <strong>Fjell</strong> Kommune<br />
gruppe 07<br />
Gj.snitt<br />
Hordaland<br />
Alle<br />
<strong>kommune</strong>r<br />
2002 2003 2004 2005 <strong>2006</strong> <strong>2006</strong> <strong>2006</strong> <strong>2006</strong><br />
Brutto driftsutgifter per barn (f.244) 26416 18426 19897 17134 14139 22471 29803 30567<br />
Barn med undersøkelse eller tiltak per årsverk 17,1 21,5 21,6 24 24,5 22,8 16,1 19,1<br />
Andel undersøkelser som fører til tiltak, prosent (f.244) 52,5 50,5 58,3 59,8 64,4 52,8 43,9 50,4<br />
Brutto driftsutgifter per barn i opprinnelig familie (f.251) 19417 12120 12934 12034 16225 27118 33183 30760<br />
Brutto driftsutgifter per barn utenfor opprinnelig familie (f.252) 185923 223474 151955 199417 204071 218673 213896 231489<br />
Stillinger med fagutdanning per 1000 barn 0-17 år .. .. 1,3 1,5 1,4 1,9 2,5 2,5<br />
Andel undersøkelser m. behandlingstid over tre måneder, prosent .. .. .. .. 5,9 23,3 31,1 26,9<br />
60
Kostra forts.<br />
Produktivitet - Skule <strong>Fjell</strong> Kommune<br />
gruppe 07<br />
Gj.snitt<br />
Hordaland<br />
Alle<br />
<strong>kommune</strong>r<br />
2002 2003 2004 2005 <strong>2006</strong> <strong>2006</strong> <strong>2006</strong> <strong>2006</strong><br />
Korrigerte brutto driftsutgifter til grunnskole, pr elev 56494 57995 62614 63744 71422 64782 68634 68082<br />
Korrigerte brutto driftsutgifter til grunnskoleundervisning, pr elev 47735 48397 52438 53064 59307 52724 56067 55949<br />
Korrigerte brutto driftsutgifter til skolelokaler og skyss, pr elev 8758 9597 10176 10680 12116 12058 12567 12134<br />
Lønsutgifter til grunnskole, pr elev 48084 48859 52800 53410 58752 50977 54385 53880<br />
Brutto driftsutgifter til spesialskoler, pr elev 0 0 0 0 0 384095 372127 393683<br />
Korrigerte brutto driftsutgifter til grunn- og spesialskoler, pr elev 56370 57855 62398 63500 71301 64851 64482 65403<br />
Driftsutgifter til inventar og utstyr, pr elev i grunnskolen 1 196 320 268 358 702 882 818<br />
Driftsutgifter til undervisningsmateriell, pr elev i grunnskolen 1435 1333 1410 1303 1556 1253 1279 1351<br />
Leie av lokaler og grunn, pr elev i grunnskolen .. 9 40 80 231 1154 3050 1583<br />
Elever pr årsverk 10,5 11,1 11,2 10,8 10,6 11,5 11,1 10,8<br />
Herav elever pr undervisningsrelatert årsverk 12,3 12,6 12,8 12,3 12,3 13 12,6 12,1<br />
Gjennomsnittlig gruppestørrelse, 1.til 7.årstrinn .. 13,1 13,2 13,2 13,2 14,4 14 13,5<br />
Gjennomsnittlig gruppestørrelse, 8.til 10.årstrinn .. 14,3 14,3 13,9 13,6 16,3 15,8 15,2<br />
Driftsutgifter til skoleskyss, pr elev som får skoleskyss 4757 6347 6547 6110 6161 6257 5572 6216<br />
Korrigerte bto driftsutgifter til skolefritidsordning, pr komm. brukar 18163 19384 19712 18932 21469 20764 19980 20622<br />
Bto driftsutgifter til skolefritidsordning, pr komm. og priv. brukar 18513 19549 19712 18932 21472 19989 19604 20076<br />
Korrigerte bto driftsutgifter til komm. musikk- og kulturskoler, pr brukar 7952 7762 8170 8527 9848 9368 11535 10890<br />
Brutto driftsutgifter til kommunale musikk- og kulturskoler, pr brukar 8098 7939 8470 8970 10048 9655 11692 11437<br />
Brutto driftsutgifter til grunnskoleopplæring for voksne, pr deltaker 53276 56159 64788 104810 100895 56994 59395 61136<br />
Overgang til videregående skole .. .. .. .. 92,02 93,65 93,13 92,68<br />
Gjennomsnittlige grunnskolepoeng .. .. .. .. 45,03 43,55 45,08 43,64<br />
Andel av 6 åringer som forstetter i SFO andre året .. .. .. .. 94 99 97 98<br />
Produktivitet - Økonomisk sosialhjelp <strong>Fjell</strong> Kommune<br />
gruppe 07<br />
Gj.snitt<br />
Hordaland<br />
Alle<br />
<strong>kommune</strong>r<br />
2002 2003 2004 2005 <strong>2006</strong> <strong>2006</strong> <strong>2006</strong> <strong>2006</strong><br />
Brutto driftsutgifter pr. sosialhjelpsmottaker, i kroner .. 47313 49498 39492 53525 51091 66634 64296<br />
Brutto driftsutgifter til økonomisk sosialhjelp pr. mottaker 31519 33920 32570 30037 35954 29713 37141 35706<br />
Korrigerte driftsutgifter til sosialtjenesten pr. mottaker .. 9985 14778 9724 18579 18742 26283 23909<br />
Lønsutgifter pr. sosialhjelpsmottaker, i kroner .. 9495 13733 8949 17345 15803 21127 19151<br />
Produktivitet - Helse <strong>Fjell</strong> Kommune<br />
gruppe 07<br />
Gj.snitt<br />
Hordaland<br />
Alle<br />
<strong>kommune</strong>r<br />
2002 2003 2004 2005 <strong>2006</strong> <strong>2006</strong> <strong>2006</strong> <strong>2006</strong><br />
Brutto driftsutgifter pr. innbygger 711 986 1040 1050 1172 1438 1723 1751<br />
Herav: lønnsutgifter pr. innbygger 276 507 535 558 677 752 999 946<br />
Bto driftsutgif. pr innbygger 0-5 år. Helsestasjons- og skolehelsetjeneste. .. .. .. .. 3216 4007 3989 4636<br />
61
Utvalde demografiske nøkkeltal<br />
Raskest voksende grunnkretser (15 på topp)<br />
1999-<strong>2006</strong> %vekst Veksttal<br />
1 Angeltveit 270% 414<br />
2 Bjorøy 33% 201<br />
2 Vindenes 33% 90<br />
4 Arefjord/Bratholmen/Snekkevik 28% 536<br />
5 <strong>Fjell</strong> 27% 137<br />
6 Ågotnes 26% 146<br />
7 Knappskog 23% 133<br />
8 Morland/Morlandstø 22% 36<br />
8 Solsvik/Landro 22% 35<br />
10 Kårtveit/Eide 21% 91<br />
11 Storhilleren/Straume 19% 236<br />
11 Algrøy 19% 60<br />
13 Foldnes aust 18% 130<br />
14 Lie 17% 74<br />
15 Skålvik 12% 40<br />
Grunnkretsar med negativ eller uendra folkesetnadsutvikling, 1999-<strong>2006</strong><br />
1999-<strong>2006</strong> %vekst Veksttal<br />
1 Knarrevik -11% -132<br />
1 Sekkingstad -11% -29<br />
3 Ebbesvik -8% -9<br />
4 Syltøy -7% -8<br />
5 Kallestad -2% -6<br />
6 Bildøy 0% 0<br />
Prosentvis fordeling av funksjonelle aldersgrupper 1986-<strong>2006</strong><br />
1986 1996 <strong>2006</strong><br />
0-5 år 9,6 10,9 9,2<br />
6-15 år 20,3 15,6 17,7<br />
16-66 år 63,1 66,1 65,5<br />
67 år og eldre 7 7,4 7,6<br />
100 100 100<br />
62
Utviklinga i folkesetnaden 31.12.1998 - 31.12.<strong>2006</strong><br />
% vis vekst<br />
1998 2002 <strong>2006</strong> 98-06<br />
Voss 13670 13817 13786 0,85<br />
Os (Hord.) 13763 14325 15595 13,3<br />
<strong>Fjell</strong> 17810 19275 20791 16,7<br />
Askøy 19479 21018 23018 18,1<br />
Lindas 12509 12701 13594 8,7<br />
Sysselsette og pendling, <strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong> pr. 01.01.<strong>2006</strong><br />
Syssels. busett i <strong>Fjell</strong> Innpendling Utpendling Syssels. arbeidsstad i <strong>Fjell</strong><br />
Menn 5363 2364 3119 4608<br />
Kvinner 4689 1252 2697 3244<br />
Sum 10052 3616 5816 7852<br />
Utviklinga i tal foretak i <strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong> 2001-<strong>2006</strong><br />
2001 2003 <strong>2006</strong> %-vis endr. 02-06<br />
Nyregistreringer 40 46 56 40<br />
Nyetableringer 38 41 53 39,5<br />
Eierskifte 2 5 3 50<br />
I alt 80 92 112<br />
Utviklinga av tal bedrifter og tal tilsette i <strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong> 2002-<strong>2006</strong><br />
2002 2004 <strong>2006</strong> %-vis endr. 02-06<br />
Ikkje tilsette 746 795 916 22,8<br />
1-4 tilsette 275 295 348 26,6<br />
5-9 tilsette 115 122 159 38,3<br />
10-19 tilsette 95 102 101 6,3<br />
20-49 tilsette 51 54 71 39,2<br />
50-99 tilsette 14 14 13 -7,1<br />
100 - 249 tilsette 5 5 6 20<br />
250 tilsette og over 2 1 2 0<br />
I alt 1303 1388 1616<br />
63
Arbeidstakarorganisasjonane i <strong>Fjell</strong><br />
Medråderetten<br />
Det er tradisjon i <strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong> på å ta med dei<br />
hovudtillitsvalde som medspelarar i ulike prosessar,<br />
frå store organisasjonsendringar til drøftingar om<br />
mindre, men viktige saker for dei tilsette. Men vi<br />
etterlyser medverknad i byggeprosjekt. Prosjektet:<br />
«Leiing og plasstillitsvalde i god samhandling»,<br />
som vi gjennomførde i 2005, må vidareførast for å<br />
oppnå intensjonen, som var at dei plasstillitsvalde<br />
vart tekne med i prosessane på tenestestadane.<br />
Fellesopplæring av tillitsvalde og leiarar er no<br />
vedteken i den nye hovudavtalen og det er viktig at<br />
vi snarast kjem inn i gode rutinar på dette område.<br />
Omorganiseringar og endringar.<br />
Den nye politiske organiseringa som vart gjeldande<br />
frå <strong>kommune</strong>valet 2003, skal evaluerast før nytt<br />
<strong>kommune</strong>val i 2007. Men hovudinntrykket er at<br />
den politiske organiseringa fungerer godt. Den<br />
administrative organiseringa som rådmannen<br />
gjennomførde i 2004, med bakgrunn i den nye<br />
politiske organiseringa, skal og evaluerast og<br />
eventuelt justerast i høve til eventuell endring<br />
i politisk organisering i 2007. I samband med<br />
den nye administrative organiseringa, oppretta<br />
rådmannen eit fora som vart kalla rådmannen<br />
sitt utvida leiarteam, der Utdanningsforbundet,<br />
Fagforbundet, og KFO sine hovudtillitsvalde m.a.<br />
er medlemmer. Her får vi «vera tett på» og gje våre<br />
innspel på eit tidleg tidspunkt. Vi som er med der<br />
opplever at dette er ein nyttig arena og referat frå<br />
desse møta ligg tilgjengeleg på intranettet vårt.<br />
Arbeidstakarorganisasjonane er uroa over at det<br />
framleis er særs ulik praksis i delegering/ansvar og<br />
mynde frå dei ulike avdelingssjefane på rådhuset.<br />
Stillingsgruppa har sine faste månadlege møter<br />
(7. året), der alle ledige stillingar skal handsamast.<br />
Framleis kjem det opp problemstillingar, prinsipielle<br />
og praktiske som vert grundig drøfta.<br />
Seniorpolitikk<br />
Her skulle vi ha vore klare med sak parallelt med<br />
pensjonssaka, men av ulike grunnar så er saka enno<br />
ikkje vedteken. Det er negativt for organisasjonen<br />
<strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong> at vi enno ikkje har fått vedtak om<br />
seniortiltak. Det var mellom anna sterkt poengtert<br />
i saka om å oppretta eigen pensjonskasse, der<br />
mindrekostnadane vi fekk i ”eigen kasse” med AFP/<br />
uførepensjon, var viktig å ha eit vidare fokus på<br />
og finna gode tiltak for å behalda dei tilsette i aktiv<br />
teneste.<br />
Myndiggjorte medarbeidarar<br />
Arbeidstakarorganisasjonane er særs nøgde med<br />
at rådmannen vil gjennomføra ei undersøking,<br />
der kvar enkelt medarbeidar får koma med sine<br />
innspel om korleis vi tenkjer oss at <strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong><br />
sine tenester skal drivast og vidareutviklast. Det er<br />
ei utfordring å få ein kultur i heile organisasjonen<br />
vår, slik at arbeidstakarar opplever at dei er<br />
myndiggjorte, til beste for brukarane av <strong>kommune</strong>n<br />
sine tenester.<br />
NAMN<br />
HOVUDTILLITSVALDE I FJELL KOMMUNE<br />
Mikael Tangen<br />
Frode Instebø<br />
Annlaug Sangolt<br />
Laila Olsaker<br />
Arne Jakob Nordvik<br />
Irene Walle<br />
Erik Schult<br />
Einar Lunde<br />
Eva Kristiansen<br />
Janne Lothe<br />
Hans Rasmussen<br />
Solveig Dogra Holmaas<br />
Terje Aaberg<br />
Åse Kobbeltvedt<br />
Torstein Tellnes<br />
Turid Houge<br />
Roy Erik Hansen<br />
FORBUND<br />
Utdanningsforbundet<br />
Fagforbundet<br />
KFO<br />
Utdanningsforbundet, barnehage<br />
Fagforbundet, avd. helse<br />
KFO vara-htv<br />
Akademikerne<br />
Norges Ingeniørorganisasjon NITO<br />
Norsk Ergoterapeutforbund NETF<br />
Norsk Fysioterapiforbund NFF<br />
Norsk Skolelederforbund NSL<br />
Den Norske Jordmorforening<br />
Fellesorganisasjonen FO<br />
Norsk Sykepleierforbund NSF<br />
Musikernes Fellesorganisasjon MF<br />
Norsk Lektorlag NL<br />
Hovudverneombod<br />
64
Arbeidsmiljøprisen <strong>2006</strong><br />
Arbeidsmiljøprisen <strong>2006</strong> gjekk til<br />
kjøkkenpersonalet ved <strong>Fjell</strong> Sjukeheim<br />
og Gangstøgarden skule<br />
I knivskarp konkurranse med tre andre einingar<br />
var det kjøkkengjengen ved <strong>Fjell</strong> sjukeheim og<br />
Gangstøgarden skule som fekk arbeidsmiljøprisen<br />
for <strong>2006</strong> i <strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong>.<br />
Sidan 1999 har det vore delt ut ein årleg<br />
arbeidsmiljøpris i <strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong>. Medan omsorg<br />
nærast har for vane å få denne gjæve prisen, var<br />
det første gongen ei eining frå skule utmerka seg i<br />
det sterke finaleheatet. Prisen i år var eit bilete, eit<br />
diplom og kr 10 000 til kvar av vinnarane.<br />
I grunngjevinga heiter det at begge kandidatane<br />
har framheva bruken av humor som miljøtiltak<br />
på arbeidsplassen, og at ein har system for<br />
kunnskapsdeling, at det er eit godt forhold mellom<br />
tilsette og leiing og at ein har tillit til og bryr seg om<br />
einannan.<br />
Kjøkkengjengen ved <strong>Fjell</strong> Sjukeheim legg sterk<br />
vekt på felles aktivitetar. Dei har ei eiga turgruppe<br />
som kvar veke trimmar i lag. Dei har utarbeidd<br />
eigne opplæringsprogram der dei set seg inn i<br />
aktuelle tema og held foredrag for kvarandre.<br />
Medarbeidarane synest og det er gildt å få komme<br />
heim til sjefen på fest med meksikanske hattar og<br />
poncho.<br />
For medarbeidarane på Gangstøgarden skule<br />
handlar det om å handtere ein til tider tøff<br />
arbeidsdag med humor og omsorg. Dei gode<br />
relasjonane vert dyrka fram gjennom tett og<br />
tillitsfullt samarbeid, der ein syner ope at ein bryr<br />
seg om kvarandre. Dei ulike oppgåvene vert løyste<br />
av leiing og medarbeidarar i lag og evaluert med<br />
daglege samlingar der ein gir kvarandre ris og ros,<br />
alt etter kva som trengst.<br />
Nokre av kjøkkengjengen ved <strong>Fjell</strong> sjukeheim smilar<br />
pent til fotografen<br />
Nokre av lærarane ved Gangstøgarden testar dei nye<br />
overlevingsdraktane<br />
65
Likestilling i <strong>2006</strong><br />
Allereie i 1980 oppretta <strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong> eit<br />
eige likestillingsutval. Kommunestyret endra<br />
hausten <strong>2006</strong> namnet på likestillingsutvalet til<br />
likestillings- og diskrimineringsutvalet i <strong>Fjell</strong>.<br />
Utvalet fekk samtidig utvida verkeområde. I dag<br />
arbeider likestillings- og diskrimineringsutvalet<br />
for likestilling uavhengig av kjønn, etnisitet,<br />
funksjonshemming, språk, religion, legning og alder<br />
Utvalet har om lag fem møte i året. Møta er opne for<br />
publikum.<br />
Likestillingsutvalet deler årleg ut ein<br />
likestillingspris. Likestillingsprisen har og fått nytt<br />
namn - Rivjernet - og utvida grunnlag for tildeling.<br />
Bak namnevalet ligg ein heider til dei som gjer noko<br />
ekstra og gjerne jobbar litt motstraums ... dei som<br />
i lokalsamfunnet vårt iblant vert omtala som «eit<br />
skikkeleg rivjern».<br />
fortener heider for sitt frivillige arbeid med arbeid<br />
mot det som vi med eit norsk ord gjerne kallar<br />
framandfrykt. Dette ser utvalet på som eit eksempel<br />
til etterfølging!<br />
• Ho har vore i frivillig arbeid for integrering av<br />
innvandrarar – med særskilt fokus på kvinnene<br />
– i heile sitt vaksne liv og mellom anna opna<br />
hus, heim og hjarta for nye impulsar frå<br />
spennande menneske<br />
• Ho var med som ein av dei første<br />
”vennefamiliane” i <strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong> i samband<br />
med mottak av flyktningar frå seint på 80-talet<br />
• Ho starta – på frivillig basis – ei fleirkulturell<br />
kvinnegruppe i 1995 og vore ein pådrivar i<br />
gruppa.»<br />
I grunngjevinga for utdelinga av prisen for <strong>2006</strong><br />
heiter det mellom anna:<br />
«Utvalet har vurdert fleire gode kandidatar, og<br />
enda opp med å tildele prisen til ei kvinne som<br />
Vinnaren av likestillingsprisen «Rivjernet» <strong>2006</strong> - Torill Aglen<br />
66
Likestillings- og diskrimineringsutvalet sin<br />
viktigaste arbeidsreiskap er Handlingsplanen for<br />
likestilling i <strong>kommune</strong>n. Handlingsplanen skal<br />
utfylla Likestillingslova og såleis syta for at heile<br />
<strong>kommune</strong>organisasjonen har ei aktivt haldning til<br />
spørsmål om likestilling og diskriminering.<br />
Handlingsplan for Likestilling vert evaluert<br />
og rullert årleg. Handlingsplan for likestilling<br />
har 3 hovudkategoriar av tiltak: tenesteyting,<br />
arbeidsgjevarpolitikk og politikk.<br />
Tenesteyting<br />
Utfordring:<br />
1) Setje likestillingsspørsmål på dagsorden i<br />
barnehage og skule<br />
2) Integrering av flyktningar i <strong>Fjell</strong>-samfunnet, med<br />
særskilt vekt på innvandrarkvinnene sin situasjon<br />
3) Kvinner som næringsutviklarar, potensiale for<br />
verdiskaping lokalt. Stimulere til at kvinner<br />
deltek i næringsutvikling ved informasjon og<br />
rettleiing<br />
Status: Utvalet har informert og oppfordra<br />
skular og barnehagar om å ta i bruk KUF<br />
sin likestillingsrettleiar «Kjekk og pen».<br />
Likestillingsutvalet arrangerte eit møte med<br />
Helsesjefen hausten <strong>2006</strong> der føremålet var å<br />
sette fokus på likestillingsperspektivet, samt å få<br />
oversyn over likestillingssituasjonen ved avdelinga<br />
og drøfte og eventuelt ta opp spørsmål om nye<br />
tiltak. Prosjektet ”Menn i barnehagar” blei starta<br />
av barnehagesjefen i <strong>2006</strong>, i samarbeid med<br />
fylkesmannen i Hordaland. Utvalet skal i perioden<br />
<strong>2006</strong>- 2008 vurdera saman med Gode Sirklar om<br />
dei kan vera ein arena for likestillingsarbeid.<br />
Arbeidsgjevarpolitikk:<br />
Utfordring:<br />
1) Auka kompetansen til tilsette i kvinnedominerte<br />
yrke, med særleg fokus på låglønsgrupper<br />
2) Lik løn for arbeid av lik verdi Likestillingsutvalet<br />
får framlagt årleg oversyn over lønsplassering av<br />
kvinner/menn pr. type stilling<br />
3) Redusere kjønnsdelinga i arbeidsmarknaden,<br />
særskilt i barnehage og skule<br />
4) Auke delen kvinnelege leiarar<br />
Status: Utvalet vil i planperioden<br />
(<strong>2006</strong>-2008) saman med arbeidsgjevar,<br />
arbeidstakarorganisasjonane og personalsjefen,<br />
arbeida for å få lagt til rette for og stimulera til<br />
måling av realkompetanse i høve tilvidaregåande<br />
opplæring/fagbrev, og hospitering i høve til<br />
naudsynt praksis for fagbrev. Ein vil og arbeida<br />
for å utvikle alternative karrierestigar, med fokus<br />
på helsesektoren. I planperioden skal det og<br />
gjennomførast ei objektiv vurdering av arbeidet<br />
sitt innhald og kompleksitet og med dette<br />
motverke verdidiskrimineringa i arbeidslivet.<br />
I høve til likelønn får likestillingsutvalet no<br />
framlagt årleg oversyn over fordeling av pott<br />
til lokale lønsforhandlingar fordelt på kvinner/<br />
menn for statleg og kommunal sektor. Når det<br />
gjeld arbeidet for å redusera kjønnsdelinga<br />
på arbeidsmarknaden har likestillingsutvalet<br />
arbeida tett med barnehagesjefen for å betre<br />
tilsettingsvilkåra for menn ved tilsetjing i stillingar<br />
i barnehagar og i småskulesteget i grunnskulen,<br />
i tråd med føresegn til likestillingslova. I løpet av<br />
planperioden skal dette arbeidet utvidast til og å<br />
inkludera helse- og sosialtenestene. I <strong>2006</strong> var det<br />
58% av mellomleiarane som var kvinner, medan<br />
42% var menn. I rådmannen si toppleiargruppe var<br />
kvinnedelen på 45% i <strong>2006</strong>.<br />
Politikk<br />
Utfordring:<br />
1) Samansetjinga av politiske utval i <strong>kommune</strong>n<br />
skal spegla innbyggar-samansetjinga i <strong>Fjell</strong><br />
<strong>kommune</strong>.<br />
2) Minimum 40% kvinnerepresentasjon i<br />
<strong>kommune</strong>styret etter <strong>kommune</strong>valet i 2007<br />
3) Sjå til at likestilling vert ivareteke i samband med<br />
planar og budsjett i <strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong><br />
Status: Utvalet vil i samband med <strong>kommune</strong>valet<br />
i 2007 minna dei politiske partia pr. brev om<br />
at samansetjinga av politiske utval skal spegla<br />
samansetjinga av folkesetnaden i <strong>kommune</strong>n.<br />
Utvalet vil på same måte minne dei politiske partia<br />
om minimumskravet til kvinnerepresentasjon<br />
i <strong>kommune</strong>styret etter <strong>kommune</strong>valet i 2007.<br />
Likestillingsutvalet er no formell høyringsinstans i<br />
relevante plan- og budsjettsaker<br />
67
Utfordringar frå<br />
ordførar og rådmann<br />
Ordførar Jan Utkilen<br />
Utfordringar i kø!<br />
Utfordringane for fjellsamfunnet dei neste<br />
åra står bokstaveleg tala i kø. Det nye<br />
fastlandsambandet vil vera ei av dei viktigaste<br />
sakene vi kjem til å jobba med. Det er heilt<br />
avgjerande for oss at dette kjem på plass så snart<br />
som mogeleg for at vi skal kunna fortsetja den<br />
veksten vi no har hatt.<br />
Auka satsing på næringslivsutvikling blir ei<br />
anna storoppgåve. Business Region Bergen<br />
er eit samarbeid der heile bergensregionen<br />
tek grep slik at vi kan utvikle oss vidare. Der<br />
ønskjer <strong>Fjell</strong> å vera med. Vi vil satse på felles<br />
marknadsføring, sjå på infrastrukturen på meir<br />
overordna nivå og finne dei områda som gjer at<br />
regionen saman blir meir slagkraftig. For <strong>Fjell</strong><br />
vil ei enno større satsing på olje og gassrelatert<br />
verksemd stå sentralt.<br />
Viktig blir det også å ta grep om dei kvite<br />
områda i arealplanen og bestemma oss for kva<br />
vi ønskjer å utvikla desse områda til. Arbeidet<br />
med Straumeplanen og <strong>kommune</strong>delplan for<br />
Ågotnesområdet blir også store oppgåver. I<br />
tillegg til alle andre små og store saker som<br />
alltid vil dukke opp, gjer dette at vi går inn ei ein<br />
svært hektisk og særdeles spanande periode for<br />
<strong>Fjell</strong>samfunnet dei neste fire åra. Ja, kanskje den<br />
mest spanande nokon gong.<br />
68
Rådmann Steinar Nesse<br />
Skreddarsydd kvalitet<br />
Utviklinga i <strong>Fjell</strong> dei siste 20 – 30 åra har vore<br />
sterkt prega av utbygging og tilrettelegging av<br />
infrastruktur. No er tida inne til å fokusere meir<br />
på kvaliteten i dei tenestene <strong>kommune</strong>n tilbyr. Det<br />
handlar om mange ting, som å få opp standarden<br />
til eit generelt godt nivå i tråd med samfunnet<br />
sine krav til velferdsutvikling. Men det handlar<br />
og om å gje innbyggjarane tenester tilpassa deira<br />
behov og ønskjer. For å få det til må vi utvikla og<br />
vidareutvikla ei rekkje verktøy og bli betre til å<br />
samhandle med brukarane.<br />
Kommunen har allereie innførd<br />
brukarundersøkingar på alle einingar, så det<br />
neste skrittet vil her vera å invitere til meir direkte<br />
medverknad. Brukarråd innan fleire tenesteområde<br />
som skule og barnehagar i tillegg til omsorg og helse<br />
blir viktig. Vi må vera førebudd på ein større grad<br />
av skreddarsøm der tenestene blir lagt opp meir<br />
individuelt, i tråd med brukaren sine ønskje.<br />
Når det gjeld skulane våre, er vi i ferd med å<br />
leggje til rette for ein metodikk kalla ”dei mange<br />
intelligensar” som tek omsyn til at elevane har ulike<br />
sterke og svake sider. For barnehagane handlar det<br />
om å i større grad sjå behova og utfordringane til<br />
kvart enkelt barn i stadan for å handsama dei som ei<br />
einsarta gruppe.<br />
Informasjon og kommunikasjon er eit anna viktig<br />
satsingsområde. Vi må bli betre til å kommunisera<br />
med innbyggjarane våre og satsa på den interaktive<br />
dialogen. Tenesteskildringar der brukarane enkelt<br />
kan undersøkje kva rettar og plikter som ligg til ei<br />
teneste, er eit av mange tiltak for å bli betre her.<br />
Kommunen har no utarbeidd eit etisk reglement<br />
som skal sikre sakshandsamarar som er nøytrale og<br />
ikkje har utanforliggjande omsyn som kan på virke<br />
utfallet av ein sak. Den moralske tilliten mellom<br />
dei tilsette og innbyggjarane er heilt sentral for å<br />
byråkratiet skal fungere.<br />
Og ikkje minst vil det å rekruttere medarbeidarar<br />
med rett kompetanse og utvikle desse vidare vera<br />
ei stor utfordring for oss framover. Dyktige og meir<br />
spesialiserte medarbeidarar er heilt naudsynt for<br />
at vi skal klare å nå den kvalitetssatsinga vi no legg<br />
opp til.<br />
69
eigne notat<br />
70
eigne notat<br />
71
<strong>Fjell</strong> <strong>kommune</strong>,<br />
Adr. postboks 184, 5342 Straume<br />
Org.nr.: 951996777<br />
Bankgiro: 6516 05 05200<br />
Bankgiro skatt: 6345 06 12466<br />
Postgiro: 0905 5786306<br />
www.fjell.<strong>kommune</strong>.no<br />
Tlf.: +47 56 32 64 00