Forslag til innstilling
Forslag til innstilling
Forslag til innstilling
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Møteinnkalling<br />
Utvalg:<br />
Møtested:<br />
Bystyret<br />
Dato: 29.03.2012<br />
Tidspunkt: 10:00<br />
Rådhuset, Bystyresalen<br />
Forfall med angivelse av forfallsgrunn bes meddelt politisk sekretariat telefon 75 55 50 12, e-post:<br />
pol.sek@bodo.kommune.no så tidlig at vararepresentant kan innkalles med rimelig varsel.<br />
Vararepresentanter møter kun etter særskilt innkalling.<br />
Dagsorden<br />
09.00 Komite for plan, næring og miljø og Komite for levekår<br />
09.30 Åpen halvtime<br />
10.00 Iris Salten v/Trud Berg:<br />
“Interkommunal eierstrategi - Hva samarbeider vi om, og hva ønsker vi for fremtiden “<br />
Godkjenning av innkalling og saksliste.<br />
Side 1
Saksliste<br />
Saksnr<br />
PS 12/23<br />
PS 12/24<br />
PS 12/25<br />
PS 12/26<br />
PS 12/27<br />
PS 12/28<br />
PS 12/29<br />
PS 12/30<br />
PS 12/31<br />
Innhold<br />
Trafikksikkerhetssentret i Bratten aktivitetspark, fullfinansiering<br />
Betalingsregulativ for plan-, bygge-, fradeling-, oppmålings- og<br />
eierseksjoneringssaker<br />
Sosial eiendomsskatt<br />
Tilskuddsordninger - idrett-, friluft- og nærmiljøseksjonen<br />
Status for taksering av kommunale barnehager<br />
Bodøsjøveien 50 - spørsmål om omdisponering av næringsarealer<br />
Organisering av barnehagekontoret<br />
Sluttbehandling av detaljreguleringsplan for Nedre Kvannåsen<br />
Planlegging av ny småbåthavn med molo samt videreutvikling av bystranda i<br />
Breivika<br />
PS 12/32 Smittevernplan 2012-2016<br />
PS 12/33 Beredskapsplan for Kristeamet 2012-2016<br />
PS 12/34<br />
PS 12/35<br />
PPT - status<br />
Utleiereglement for gymnastikksaler <strong>til</strong>hørende skoler i Bodø kommune<br />
PS 12/36 Høring av forskrift om oversikt over helse<strong>til</strong>stand og påvirkningsfaktorer -<br />
folkehelseforskriften.<br />
PS 12/37<br />
PS 12/38<br />
PS 12/39<br />
PS 12/40<br />
Prosjekt Ungdom i Sentrum - videreføring<br />
NAV Bodø - organisering av sosialhjelpsordningen i Bodø kommune<br />
Krav om lovlighetskontroll i <strong>til</strong>leggssak PS 12/21 Daniel Bjarmann-Simonsen (H)<br />
- søknad om fritak fra politiske verv<br />
Mulig flytting av Norturas produksjonen fra Bodø <strong>til</strong> Sarpsborg<br />
PS 12/41 Sykefravær 2011<br />
PS 12/42<br />
PS 12/43<br />
Rune Madland - søknad om fritak fra vervet som meddommer i Hålogaland<br />
lagmannsrett<br />
Referatsaker<br />
RS 12/2 Innspill/høring <strong>til</strong> Regional Transportplan (RTP)<br />
RS 12/3 Høringssvar på forslag <strong>til</strong> revidert fastlegeforskrift<br />
RS 12/4 Bodø studentråd - årsmelding 2011<br />
RS 12/5 Internasjonalt senter - Årsregnskap-og beretning 2011<br />
RS 12/6 Kjerringøy kommunedel årsmelding 2011<br />
RS 12/7 Tverlandet kommunedelsutvalgs årsmelding for 2011<br />
RS 12/8 Skjerstad kommunedelsutvalgs årsmelding for 2011.<br />
Side 2
RS 12/9 Saltstraumen kommunedelsutvalg - Årsmelding 2011<br />
RS 12/10 Kontrollutvalgets protokoll fra møte 12.03.12<br />
RS 12/11 Sølvsuper helse- og velferdssenter - driftsplanlegging<br />
PS 12/44 Ny organisering av kommunalteknisk område<br />
PS 12/45 Årnesveien 4 - Alternativ lokalisering<br />
PS 12/46 Ibtihal Zakout (AP) - søknad om fritak fra politiske verv<br />
PS 12/47 Geoffrey Armstrong (AP) - søknad om fritak fra politiske verv<br />
PS 12/48 Ellen Belsom (H) - søknad om fritak fra verv som medlem av styret for Bodø<br />
Havn KF<br />
PS 12/49 Ekspropriasjon og forhånds<strong>til</strong>tredelse - fortau Ripnes<br />
Bodø, 27. mars 2012<br />
Ole-Henrik Hjartøy (H)<br />
ordfører<br />
Linda K. Storjord<br />
formannskapssekretær<br />
Side 3
Bratt'n Aktivitetspark<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
08.02.2012 8780/2012 2010/2883 614<br />
Saksnummer Utvalg Møtedato<br />
12/20 Formannskapet 22.02.2012<br />
12/23 Bystyret 29.03.2012<br />
Trafikksikkerhetssentret i Bratten aktivitetspark,<br />
fullfinansiering<br />
Saksopplysninger<br />
Trafikksikkerhetssentret i Bratten aktivitetspark er et samarbeidsprosjekt mellom Bodø kommune<br />
og Nordland fylkeskommune. Det er finansiert gjennom et ”spleiselag” mellom fylkeskommunen<br />
(8. mill. kr), DA Bodø (5,5 mill. kr), Gjensidigestiftelsen (1 mill. kr) og Bodø kommune (2,5 mill.<br />
kr). I <strong>til</strong>legg er det lagt inn mva-kompensasjon på 3 mill. kr. Total ramme er på 20 mill. kr, i<br />
overensstemmelse med kalkylene for prosjektet.<br />
Da prosjektet ble lagt ut på anbud høsten 2011 kom det inn ett anbud, og med en ”prislapp” på 26,5<br />
mill. kr. Gapet mellom kalkyle og anbud var en konsekvens av det store presset i bygg- og<br />
anleggsmarkedet som hersker i Bodø for tiden.<br />
For å løse denne utfordringen og komme videre med prosjektet ble anbudskonkurransen avlyst, og<br />
arkitekten og Eiendomskontoret gikk sammen for å endre bygget, med hensikt å ta ned kostnadene<br />
uten at det i særlig grad gikk ut over kvaliteten. Resultatet ble en reduksjon på 5,5 mill. kr. slik at<br />
den nye kalkylen er på 21. mill. kr. Dette er fortsatt en mill. kr over ramma, og utfordringen er nå å<br />
skaffe <strong>til</strong> veie dette beløpet slik at det ikke oppstår nye forsinkelser i framdriften. Så langt har<br />
Nordland fylkeskommune gått inn med ytterligere 200.000 kr, og det er søkt om <strong>til</strong>svarende beløp<br />
fra DA Bodø og Salten Regionråd (RDA-midlene). Disse søknadene vil bli behandlet i nærmeste<br />
framtid.<br />
Vurderinger<br />
Utbyggingen av Bratten aktivitetspark har pågått siden 2000, og framdriften har hele tiden vært<br />
styrt av <strong>til</strong>gjengelig finansiering. Trafikksikkerhetssentret er inne i en kritisk fase nå; flere forhold<br />
har ført <strong>til</strong> at utbyggingen er mer enn ett år forsinket. Bodø kommune som prosjekteier må forholde<br />
seg <strong>til</strong> tidsfrister, bl.a. i forhold <strong>til</strong> <strong>til</strong>sagn om økonomiske <strong>til</strong>skudd, inngåelse av kontrakter m.m. I<br />
<strong>til</strong>legg handler dette også om hele prosjektets troverdighet. Trafikksikkerhetssentret har etter hvert<br />
fått en betydelig nasjonal oppmerksomhet, og tunge aktører som SINTEF, Trygg Trafikk, Statens<br />
vegvesen, Høgskolen i Nord-Trøndelag m.fl. er involvert i den faglige utviklingen. Sentret er også<br />
utfordret i forhold <strong>til</strong> trafikksikkerhet i Nord-områdene, og arbeidet med utvikling av strategier her<br />
starter opp i disse dager.<br />
Side 4
I forbindelse med regnskapsavslutningen tas det en gjennomgang av ubenyttede fondsmidler og her<br />
også vurdert om det finnes ledige midler som kan benyttes i dette prosjektet.<br />
Tre fond peker seg ut:<br />
- Uterom barnehage <strong>til</strong>takspakke. Dette er gjenstående midler av statlig finansieringspakke på<br />
31,0 mill kr som ble <strong>til</strong>delt kommunen 2009 i forbindelse med finanskrisen. Saldo på fondet<br />
er kr 558.824, og kan disponeres fritt ettersom hele <strong>til</strong>takspakken er rapportert inn og disse<br />
gjenstående midlene er således forskuttert av kommunen. Noe av dette fondet foreslås<br />
benyttet <strong>til</strong> taksering av kommunale barnehager. Tilgjengelig gjenstående beløp som kan<br />
overføres Trafikksikkerhetssenteret er kr 288.824.<br />
- Breivika Bystrand, saldo kr 412.590.<br />
- Byutviklingsfond for forskjønnelse av Solparken, gjenstår ca 100.000 kr.<br />
Konklusjon og anbefaling<br />
Det er særskilt viktig å opprettholde framdriften i utbyggingen av Trafikksikkerhetssenteret nå, av<br />
grunner nevnt over. Det legges opp <strong>til</strong> at det benyttes ubenyttede fondsmidler for å få prosjektet<br />
fullfinansiert samt at det søkes om eksterne <strong>til</strong>skudd fra ulike bidragsytere.<br />
<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> inns<strong>til</strong>ling<br />
For å sikre framdriften av Trafikksikkerhetssentret i Bratten aktivitetspark velges følgende løsning<br />
for fullfinansiering:<br />
1. Det søkes om eksterne <strong>til</strong>skudd gjennom ulike bidragsytere.<br />
2. Gjenstående midler kr 800.000 finansieres gjennom omdisponering av følgende fond:<br />
kr 288.824 fra “Uterom barnehage <strong>til</strong>takspakke”, kr 412.590 fra “Breivika bystrand” og kr<br />
98.856 fra byutviklingsfond.<br />
Formannskapets behandling i møte den 22.02.2012:<br />
Votering<br />
Inns<strong>til</strong>lingen enstemmig <strong>til</strong>trådt.<br />
Formannskapets inns<strong>til</strong>ling<br />
For å sikre framdriften av Trafikksikkerhetssentret i Bratten aktivitetspark velges følgende løsning<br />
for fullfinansiering:<br />
3. Det søkes om eksterne <strong>til</strong>skudd gjennom ulike bidragsytere.<br />
4. Gjenstående midler kr 800.000 finansieres gjennom omdisponering av følgende fond:<br />
kr 288.824 fra “Uterom barnehage <strong>til</strong>takspakke”, kr 412.590 fra “Breivika bystrand” og kr<br />
98.856 fra byutviklingsfond.<br />
Side 5
Rolf Kåre Jensen<br />
Rådmann<br />
Arne Øvsthus<br />
Kommunaldirektør<br />
Saksbehandler: Leif Håkestad/Arne Vinje<br />
Side 6
Byggesakskontoret<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
25.01.2012 5546/2012 2011/348 201<br />
Saksnummer Utvalg Møtedato<br />
12/25 Formannskapet 22.02.2012<br />
12/24 Bystyret 29.03.2012<br />
Betalingsregulativ for plan-, bygge-, fradeling-, oppmålingsog<br />
eierseksjoneringssaker<br />
Sammendrag<br />
Denne saken er utarbeidet med bakgrunn i bystyrets vedtak i PS 11/6 om grunnlaget for<br />
betalingsregulativ for byplan-, byggesaks- og geodata-kontorene.<br />
Nytt regulativ er utviklet med endringer i tråd med bystyrets vedtak, der gebyrsatsene er økt som<br />
forutsatt og <strong>til</strong>passet endringer med ny plan- og bygningslov 2008 og matrikkelloven.<br />
Nytt regulativ er bygd opp ut fra basisgebyr M, og det enkelte gebyr fremkommer i forholdet <strong>til</strong><br />
dette. Senere endringer vil fastsettes av bystyret. Hvis det ikke gjøres endringer reguleres<br />
basisgebyr og timesats den 01.01. hvert år etter endring i Statens kartverks indekstall for oktober.<br />
Videre er det innarbeidet forslag <strong>til</strong> reduksjon av gebyrer ut fra distriktshensyn i samsvar med<br />
bystyrets vedtak.<br />
Årlige gebyrinntekter vil avhenge av saksmengde og type saker.<br />
Saksopplysninger med vurderinger<br />
Etter bystyrets vedtak i møte 17.02.11 i sak 11/6, har det vært utarbeidet høringsutkast for nytt<br />
betalingsregulativ for plan-, bygge-, fradeling-, oppmålings- og eierseksjoneringssaker.<br />
Betalingsregulativ er å betrakte som forskrift etter forvaltningsloven, og i tråd med bestemmelser i<br />
forvaltningsloven er utkastet <strong>til</strong> nytt regulativ forhåndsvarslet med kunngjøring i Avisa Nordland<br />
med høringsfrist 09.01.2012. I <strong>til</strong>legg var høringsdokumentet kunngjort på kommunens hjemmeside<br />
og lagt ut i servicekontorets lokaler i Postgården, Herredshuset og Misvær i høringsperioden.<br />
Det kom ingen innspill eller merknader <strong>til</strong> høringsutkastet innen høringsfristen.<br />
Høringsutkastet har senere blitt gått gjennom av berørte fagkontorer, og det er gjort flere endringer<br />
fram <strong>til</strong> forslag <strong>til</strong> nytt regulativ 2012 slik dette fremkommer av vedlegg.<br />
Endringene er gjort for bestemmelser slik at det sikrer god service og forvaltningsskikk, og at<br />
regulativet er <strong>til</strong>passet ny særlovgivning. Endringene vil forenkle bruken av regulativet i<br />
forvaltningen. Ingen av endringene går utover de rammer som lå <strong>til</strong> grunn for høringsutkastet.<br />
Gebyrforslaget er i oppbygging basert på de samme prinsipper som tidligere regulativ, men er<br />
<strong>til</strong>passet ny lovgivning på området. Satsene er øket innenfor rammer gitt i bystyrets vedtak.<br />
Side 7
I forslaget innføres basisgebyr M= kr 1.800 og satsene i regulativet baseres på dette i all hovedsak.<br />
Unntak gjelder for satser fastsatt av statens kartverk og rettsgebyr som grunnlag for gebyrer for<br />
eierseksjonering.<br />
I forslaget videreføres ordning med årlig regulering basert på endringer i kostnadsindeks. Andre<br />
endringer av regulativet krever vedtak i bystyret.<br />
I forslaget er det innarbeidet bestemmelser for reduksjon av gebyr ut fra distriktsbetraktning, jfr<br />
A13. Her angis aktuelle områder og forskjellig reduksjon for boliger og næringsetableringer.<br />
Årlige gebyrinntekter vil avhenge av saksmengde og type saker.<br />
Nytt gebyrregulativ må være vedtatt av bystyret, og dette krever kunngjøring i Norsk Lovtidende<br />
før det kan gis ikrafttreden.<br />
Konklusjon og anbefaling<br />
<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> betalingsregulativ for plan-, bygge, fradeling-, oppmålings- og eierseksjoneringssaker<br />
datert 24.01.2012 fremlegges for sluttbehandling i bystyret med hjemmel i plan- og bygningslov,<br />
matrikkellov og lov om eierseksjoneringer.<br />
<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> inns<strong>til</strong>ling<br />
Bystyret vedtar med hjemmel i lov om planlegging og byggesaksbehandling (plan- og<br />
bygningsloven) av 27.06.2008 § 33-1, lov om eigedomsregistrering (matrikkel1ova) av 17.06.2005<br />
§ 32 og samme lovs forskrift <strong>til</strong> § 16, og lov om eierseksjoner (eierseksjoneringsloven) av<br />
23.05.1997 § 7 betalingsregulativ for plan-, bygge, fradeling-, oppmålings- og<br />
eierseksjoneringssaker slik det fremkommer av vedlegg datert 24.januar 2012.<br />
Regulativet trer i kraft etter kunngjøring i Norsk Lovtidende.<br />
Formannskapets behandling i møte den 22.02.2012:<br />
<strong>Forslag</strong><br />
Fra Svein Olsen (R):<br />
Betalingsregulativ..<br />
Fellesbestemmelser pkt. A13 A: 15% erstattes med 25%.<br />
Votering<br />
Inns<strong>til</strong>lingen med forslag fra Olsen (R) ble enstemmig <strong>til</strong>trådt.<br />
Formannskapets inns<strong>til</strong>ing<br />
Bystyret vedtar med hjemmel i lov om planlegging og byggesaksbehandling (plan- og<br />
bygningsloven) av 27.06.2008 § 33-1, lov om eigedomsregistrering (matrikkel1ova) av 17.06.2005<br />
§ 32 og samme lovs forskrift <strong>til</strong> § 16, og lov om eierseksjoner (eierseksjoneringsloven) av<br />
23.05.1997 § 7 betalingsregulativ for plan-, bygge, fradeling-, oppmålings- og<br />
eierseksjoneringssaker slik det fremkommer av vedlegg datert 24.januar 2012.<br />
Side 8
Regulativet trer i kraft etter kunngjøring i Norsk Lovtidende.<br />
Tillegg endringer i betalingsregulativ:<br />
Fellesbestemmelser pkt. A13 A: 15% erstattes med 25%.<br />
Rolf Kåre Jensen<br />
rådmann<br />
Saksbehandler: Annelise Bolland, Tor Åseng, Vesa Jäntti<br />
Henrik K. Brækkan<br />
kommunaldirektør<br />
Trykte vedlegg:<br />
1 <strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> betalingsregulativ for plan-, bygge-, fradeling-, oppmålings- og<br />
eierseksjoneringssaker<br />
Utrykte vedlegg:<br />
1 Utdrag av protokoll fra bystyrets møte 17.02.2011, sak 11<br />
2 Kunngjøring av høring<br />
Side 9
Utdrag av protokoll fra bystyrets møte 17/02/2011:<br />
PS 11/6 Grunnlaget for betalingsregulativ teknisk avdeling<br />
for byplan-, byggesaks- og geodatakontorene<br />
Formannskapets inns<strong>til</strong>ling<br />
1) Bystyret tar saken <strong>til</strong> orientering<br />
2) Bystyret ber rådmannen snarest utarbeide et nytt gebyrregulativ basert på de<br />
prinsipper som er<br />
redegjort for i saken og med en prinsipiell økning på:<br />
Alternativ b)<br />
- byplankontoret kostnadsdekning på 33,3 %<br />
- byggesakskontoret: kostnadsdekning 90 %.<br />
- geodatakontoret: 100 % på de saker som kan konkurranseutsettes<br />
Kostnadsdekning 66,7 % på forvaltningssaker<br />
Bystyrets behandling i møte den 17.02.2011:<br />
<strong>Forslag</strong><br />
Fra Tom Cato Karlsen (FRP):<br />
Saken utsettes.<br />
Bystyret ber om det utarbeides parametere som sikrer at prinsippet om kostpris<br />
ivaretas. Herunder<br />
innhentes i første omgang pris<strong>til</strong>bud fra private aktører på de tjenester som kan<br />
konkurranseutsettes.<br />
Fra Svein E. Olsen (R):<br />
1. Bystyret ber rådmannen legge frem forslag <strong>til</strong> alternativ prisdifferensiering mellom<br />
sentrumsnære utbyggingspressa områder og kommunens “distrikter”, med formål å<br />
stimulere <strong>til</strong> både næringsetablering og boligbygging.<br />
2. Planer med reguleringsformål næring subsidieres ikke i<br />
sentrumsnære/utbyggingspressa<br />
områder.<br />
Fra Eva Leivseth (H):<br />
Bystyret ber om det utarbeides parametere som sikrer at prinsippet om kostpris<br />
ivaretas. Herunder<br />
innhentes i første omgang pris<strong>til</strong>bud fra private aktører på de tjenester som kan<br />
konkurranseutsettes.<br />
Votering<br />
Utsettelsesforslag fikk 16 stemmer (10FRP, 5H, 1V) og falt.<br />
Inns<strong>til</strong>lingens pkt. 1 enstemmig vedtatt.<br />
Inns<strong>til</strong>lingens pkt. 2 ble vedtatt ved alternativ votering mot forslag fra H som fikk 17<br />
stemmer<br />
(10FRP, 5H, 1V, 1AP) og falt.<br />
<strong>Forslag</strong> fra Rødt<br />
Pkt. 1 ble enstemmig vedtatt.<br />
Pkt. 2 fikk 2 stemmer (R) og falt.<br />
Vedtak<br />
1) Bystyret tar saken <strong>til</strong> orientering<br />
2) Bystyret ber rådmannen snarest utarbeide et nytt gebyrregulativ basert på de<br />
prinsipper som er<br />
redegjort for i saken og med en prinsipiell økning på:<br />
Side 10
Alternativ b)<br />
- byplankontoret kostnadsdekning på 33,3 %<br />
- byggesakskontoret: kostnadsdekning 90 %.<br />
- geodatakontoret: 100 % på de saker som kan konkurranseutsettes<br />
Kostnadsdekning 66,7 % på forvaltningssaker<br />
3) Bystyret ber rådmannen legge frem forslag <strong>til</strong> alternativ prisdifferensiering mellom<br />
sentrumsnære<br />
utbyggingspressa områder og kommunens “distrikter”, med formål å stimulere <strong>til</strong><br />
både<br />
næringsetablering og boligbygging.<br />
Side 11
(u<br />
vt<br />
C o<br />
C<br />
c<br />
ro<br />
i<br />
.E ogl<br />
c<br />
r,l<br />
Lq<br />
E tō<br />
Itl<br />
c<br />
lo<br />
åå<br />
ru = =E l!tl<br />
å Er<br />
.s=E<br />
ot.E<br />
= E qc<br />
raa<br />
6,TE<br />
t- I<br />
E E,b<br />
j<br />
,o<br />
r_0 9<br />
I oi<br />
:Eio<br />
:Hg<br />
l- 9<br />
38<br />
oo E<br />
o<br />
nd€<br />
De<br />
O<br />
t 6') c ^:<br />
frE EE<br />
'å Ec!<br />
o Q-Vå<br />
E*-r{<br />
c g4 b<br />
5 €X.E<br />
= oL=\i<br />
o -<br />
r/ = c, lu =@ E(\t<br />
hE_6{<br />
t >\oO<br />
lli CD o- F<br />
I. gE<br />
å* E ågå<br />
'Eå<br />
*ååi<br />
'^4 zlTP<br />
åå åå*<br />
låeåååt<br />
--<br />
CO . alt -L<br />
IH e_a; { E 3$<br />
å€3 sil e E;ER<br />
s!å='l å SE#5<br />
ååEsF å !+ E<br />
FågEå*E g;EE<br />
:a;ååiå ååeE<br />
g';ååå.sg.Ei-Er<br />
qF;9E*e..gqE€<br />
EåH FgEE ,EåEF<br />
= P! o o ø6 .l erdi=<br />
ååE€å g:-F<br />
-åå Eåe**€ ;+ åg<br />
åfi: E E E: BE:å E<br />
såffiååå $aEE<br />
åå.,0<br />
I<br />
l"s å!<br />
E o-'g c<br />
Iå s<br />
gfis å<br />
FEEE 5<br />
å sE E *<br />
å-gEi å<br />
rtrE *<br />
:E ;"P €<br />
EåIE E<br />
.!Cg6 C<br />
5-9 85 s<br />
--:5 r1<br />
Ẹ<br />
)<br />
y-<br />
r- r)<br />
t<br />
Tṣ)<br />
\r<br />
\b<br />
t<br />
o<br />
L<br />
c!<br />
a gr!<br />
&<br />
0)<br />
.F<br />
v)<br />
L o<br />
v<br />
q,<br />
'o g<br />
/<br />
.tO<br />
b3'*<br />
h0idE<br />
€EH<br />
3# [<br />
EF $<br />
g; -<br />
h<br />
qt<br />
E Eqt<br />
d<br />
Fl<br />
<strong>Forslag</strong><br />
FORSLAG<br />
BETALINGSREGULATIV<br />
FOR<br />
PLAN-, BYGGE-, FRADELING-, OPPMÅLINGS- OG<br />
EIERSEKSJONERINGSSAKER<br />
2012<br />
Betalingsregulativ<br />
24.01.2012<br />
side 1 av 28 sider<br />
Side 13
<strong>Forslag</strong><br />
Innholdsfortegnelse:<br />
A. FELLESBESTEMMELSER.......................................................................................................5<br />
A1 Betalingsplikt .......................................................................................................................5<br />
A2 Grunnlag- Basisgebyr M og timesats.................................................................................5<br />
A3 Betalingsbestemmelser........................................................................................................5<br />
1. Beregningstidspunkt ..........................................................................................................5<br />
2. Krav <strong>til</strong> betaling..................................................................................................................5<br />
3. Sakkyndig hjelp..................................................................................................................6<br />
4. Ved avslag ...........................................................................................................................6<br />
5. Fornyet søknad ...................................................................................................................6<br />
6. For mye betalt gebyr ..........................................................................................................6<br />
7. Innfordring .........................................................................................................................6<br />
8. Tidsfrister............................................................................................................................6<br />
A4 Beregning av <strong>til</strong>takets størrelse ..........................................................................................6<br />
A5 Forhøyet gebyr.....................................................................................................................6<br />
A6 Reduksjon i gebyr................................................................................................................7<br />
A7 Gebyr for sak som trekkes/eller returneres grunnet mangler ........................................7<br />
A8 Gyldighet. .............................................................................................................................7<br />
A9 Endring av regulativet eller gebyrsatsene med indeksregulering...................................7<br />
A10 Klagebehandling.................................................................................................................7<br />
A11 Merverdiavgift. ...................................................................................................................7<br />
A12 Urimelig gebyr. ...................................................................................................................8<br />
A13 Reduksjon av gebyr ut fra distriktsbetraktning..............................................................8<br />
B. PLANSAKER OG KONSEKVENSUTREDNINGER...........................................................9<br />
B1 Reguleringsplaner.................................................................................................................9<br />
1. Gebyr ..................................................................................................................................9<br />
2. Tillegg i gebyret .................................................................................................................9<br />
3. Reduksjon i gebyret ........................................................................................................10<br />
4. Avslag ...............................................................................................................................10<br />
B2 Mindre endring i reguleringsplan.....................................................................................10<br />
B3 Prinsippsaker ......................................................................................................................11<br />
B4 Konsekvensutredning.........................................................................................................11<br />
C. REFUSJON. ............................................................................................................................12<br />
C1 Refusjonssaker...................................................................................................................12<br />
D. DELINGS- OG BYGGESAKER OG DISPENSASJONER. .............................................13<br />
1. Forhåndskonferanse.........................................................................................................13<br />
D1. DELINGSSAKER .............................................................................................................13<br />
D2. BYGGESAKER.................................................................................................................14<br />
1. Generelt ............................................................................................................................14<br />
2. Betalingsplikt ...................................................................................................................14<br />
3. Felles plan- og byggesak .................................................................................................14<br />
4. Avslag fra annen myndighet...........................................................................................14<br />
Betalingsregulativ<br />
24.01.2012<br />
side 2 av 28 sider<br />
Side 14
<strong>Forslag</strong><br />
5. Forhold som øker gebyret...............................................................................................14<br />
6. Forhold som reduserer gebyret......................................................................................15<br />
7. Endring av <strong>til</strong>latelse ........................................................................................................15<br />
8. Enebolig uten sekundærleilighet....................................................................................15<br />
9. Boligbygg med flere boenheter.......................................................................................16<br />
10. Andre nybygg, <strong>til</strong>bygg, påbygg. ....................................................................................16<br />
11. Søknadspliktige fasadeendringer..................................................................................16<br />
12. Bruksendring. .................................................................................................................16<br />
13. Riving...............................................................................................................................17<br />
14. Skilt og reklame..............................................................................................................17<br />
15. Terrenginngrep...............................................................................................................17<br />
16. Bygningstekniske installasjoner- oppføring, endring, reparasjon.............................17<br />
17. Øvrige søknadspliktige <strong>til</strong>tak ........................................................................................17<br />
18. Igangsettings<strong>til</strong>latelse. ....................................................................................................18<br />
19. Beliggenhetskontroll og oppdatert situasjonskart. .....................................................18<br />
20. Midlertidig bruks<strong>til</strong>latelse. ............................................................................................18<br />
21. Ferdigattest på eldre saker ............................................................................................18<br />
22. Ansvarsrett......................................................................................................................19<br />
D3. DISPENSASJONER ........................................................................................................19<br />
E. ARBEIDER TILKNYTTET OPPMÅLING M.V.................................................................20<br />
E1 Oppretting av matrikkelenhet..........................................................................................20<br />
1. Oppretting av grunneiendom og festegrunn.................................................................20<br />
2. Matrikulering av eksisterende umatrikulert grunn.....................................................20<br />
3. Oppmåling av uteareal på eierseksjon .........................................................................20<br />
4. Oppretting av anleggseiendom......................................................................................20<br />
5. Registrering av jordsameie............................................................................................20<br />
E2 Oppretting av matrikkelenhet uten fullført oppmålingsforretning..............................20<br />
1. Avbrudd i oppmålingsforretning eller matrikulering ................................................21<br />
E3 Grensejustering..................................................................................................................21<br />
1. Grunneiendom, festegrunn og jordsameie...................................................................21<br />
2. Anleggseiendom..............................................................................................................21<br />
E4 Arealoverføring..................................................................................................................21<br />
1. Grunneiendom, festegrunn og jordsameie....................................................................21<br />
2. Anleggseiendom..............................................................................................................22<br />
E5 Klarlegging av eksisterende grense der grensen tidligere er koordinatbestemt ved<br />
oppmålingsforretning...............................................................................................................22<br />
E6 Klarlegging av eksisterende grense der grensen ikke tidligere er koordinatbestemt /<br />
eller klarlegging av rettigheter................................................................................................22<br />
E7 Privat grenseavtale ............................................................................................................22<br />
E8 Matrikkelføring av matrikkelenhet i saker utført av andre off. enheter .....................22<br />
E9 Forandringer i grunnlaget for matrikkelføring av saken..............................................22<br />
E10 Utstedelse av matrikkelbrev ............................................................................................22<br />
E11 Tinglysingsgebyr...............................................................................................................23<br />
E12 Tillegg for innhenting av relevante opplysninger i forbindelse med<br />
oppmålingsforretning...............................................................................................................23<br />
E13 Timesats for arbeider etter matrikkelloven ...................................................................23<br />
E14 Påvisning av <strong>til</strong>tak ............................................................................................................23<br />
Betalingsregulativ<br />
24.01.2012<br />
side 3 av 28 sider<br />
Side 15
<strong>Forslag</strong><br />
1. Fast pris for påvisning av byggelinje for <strong>til</strong>tak.............................................................23<br />
E15 Beliggenhetskontroll.........................................................................................................24<br />
E16 Utarbeiding av dokumenter <strong>til</strong> tinglysing, veirett mv. i forbindelse med<br />
oppmålingsforretning...............................................................................................................24<br />
F. GEBYRER FOR KART ...........................................................................................................25<br />
F1 Situasjonskart......................................................................................................................25<br />
F2 Analoge kart i andre sammenheng og format faktureres:..............................................25<br />
F3 Digitale kart.........................................................................................................................26<br />
F4 Fastmerkeopplysninger med dokumentasjoner..............................................................26<br />
F5 Etablering av nye fastmerker ...........................................................................................26<br />
G. SEKSJONERING....................................................................................................................27<br />
H .IKRAFTTREDEN. ..................................................................................................................28<br />
Betalingsregulativ<br />
24.01.2012<br />
side 4 av 28 sider<br />
Side 16
<strong>Forslag</strong><br />
Dette betalingsregulativ fastsetter gebyrer <strong>til</strong> Bodø kommune for saksbehandling i henhold <strong>til</strong><br />
plan- og bygningsloven § 33-1, matrikkelloven § 32 og samme lovs forskrift <strong>til</strong> § 16, og<br />
eierseksjonsloven § 7.<br />
A. FELLESBESTEMMELSER.<br />
A1 Betalingsplikt<br />
Alle som får utført tjenester som omfattes av dette regulativ, skal betale gebyr.<br />
Gebyrkravet rettes mot <strong>til</strong>takshaver, hjemmelshaver. For noen tjenester rettes kravet mot<br />
rekvirent eller bes<strong>til</strong>ler.<br />
A2 Grunnlag- Basisgebyr M og timesats.<br />
Gebyr etter dette regulativet uttrykker del av kommunens gjennomsnittlige kostnad ved<br />
behandling og <strong>til</strong>syn av saker etter plan- og bygningsloven og matrikkelloven.<br />
For behandling av begjæring om seksjonering innkreves gebyr i henhold <strong>til</strong> eierseksjoneringslovens<br />
maksimalgebyr, se bokstav G.<br />
Basisgebyret (M) fastsettes <strong>til</strong> kr 1.800,-.<br />
For behandling av <strong>til</strong>tak og saksforhold som spesielt ikke er nevnt i dette reglementet betales<br />
1 M.<br />
For søknader/arbeid som ikke dekkes av de vedtatte satser eller når arbeidet krever unormalt<br />
større arbeidsmengde på grunn av ekstra kontroller og lignende, kan gebyret beregnes etter<br />
medgått tid. For slikt arbeid beregnes kr 850,- pr time.<br />
For gebyr beregnet på grunnlag av medgått tid kommer i <strong>til</strong>legg reisekostnader, materialforbruk<br />
og eventuell instrumentleie.<br />
A3 Betalingsbestemmelser<br />
1. Beregningstidspunkt<br />
Gebyr beregnes etter de satser som gjelder på det tidspunkt fullstendig planforslag, søknad,<br />
<strong>til</strong>leggs- eller endringssøknad, rekvisisjon eller bes<strong>til</strong>ling er mottatt.<br />
For forslag <strong>til</strong> reguleringsplaner beregnes gebyr etter gjeldende regulativ på det tidspunkt<br />
komplett forslag foreligger.<br />
2. Krav <strong>til</strong> betaling<br />
Gebyrene faktureres når vedtak fattes eller tjenesten er levert om ikke annet fremkommer av<br />
regulativet, og forfaller <strong>til</strong> betaling 30 dager etter fakturadato.<br />
Ved betalingsmislighold for samme eiendom behandles nye søknader, uten at vedtak vil bli<br />
oversendt før gebyr i tidligere sak og saker er dokumentert betalt.<br />
Betalingsregulativ<br />
24.01.2012<br />
side 5 av 28 sider<br />
Side 17
<strong>Forslag</strong><br />
3. Sakkyndig hjelp<br />
Kommunen kan engasjere sakkyndig hjelp for spesifiserte utrednings- og kontrolloppgaver.<br />
I forbindelse med prosjektering/kontroll kan kommunen engasjere særskilt sakkyndig for<br />
uavhengig kontroll dersom <strong>til</strong>takshaver ikke selv har besørget dette.<br />
Til dekning av nevnte utgiftene kan det kreves gebyr <strong>til</strong>svarende medgåtte utgifter.<br />
4. Ved avslag<br />
Der søknad om <strong>til</strong>latelse blir avslått, reduseres gebyret med 25%. Men dersom avslaget medfører<br />
en revidert søknad innen 3 mnd., og denne blir godkjent, skal 50% av første innbetalt gebyr gå <strong>til</strong><br />
fradrag i nytt gebyr.<br />
Ved omgjøring av avslag etter klage oppkreves <strong>til</strong>leggsgebyr <strong>til</strong>svarende reduksjon etter dette<br />
punktets 1. setning.<br />
5. Fornyet søknad<br />
Ved fornyet søknad etter bortfall av <strong>til</strong>latelse i henhold <strong>til</strong> pbl § 21-9 betales fullt gebyr som for<br />
ny sak.<br />
6. For mye betalt gebyr<br />
Dersom en kunde av forskjellige årsaker har betalt for mye i gebyr, skal kommunen så snart<br />
forholdet er klarlagt, <strong>til</strong>bakebetale for mye betalt gebyr. Det kan ikke kreves rente<strong>til</strong>legg for<br />
denne delen av betalt gebyr. Det forutsettes at faktura betales innen fristen for å unngå merarbeid.<br />
Kreditnota blir eventuelt sendt kunden.<br />
7. Innfordring<br />
Ved for sen innbetaling påløper forsinkelsesrente, jfr Lov om rente ved forsinket betaling, samt<br />
purregebyr i henhold <strong>til</strong> gjeldende regler. Faktura som ikke blir betalt sendes <strong>til</strong> inkasso for<br />
tvangsinnfordring.<br />
8. Tidsfrister<br />
Tidsfrister for saksbehandling beregnes i saker etter A3 siste avsnitt ut fra tidspunkt når vedtak er<br />
fattet selv om dette ikke er utsendt, og gir ikke grunnlag for reduksjon i gebyr etter A7.<br />
Jfr pbl § 21-4 og SAK 10 § 7-2.<br />
A4 Beregning av <strong>til</strong>takets størrelse<br />
Der hvor betalingssatsene er knyttet flateinnhold brukes dette for å beregne gebyret.<br />
Der betalingssatsene er knyttet <strong>til</strong> bygningers størrelse skal det benyttes bruksareal for<br />
bygningen(-e) for å beregne gebyret, se D2 annet avsnitt.<br />
A5 Forhøyet gebyr<br />
Innsendte søknader som ikke <strong>til</strong>fredss<strong>til</strong>ler forskriftsmessige krav eller nødvendig<br />
dokumentasjon, kan medføre forhøyet gebyr. Beregningen gjøres med grunnlag i det merarbeid<br />
dette representerer etter medgått tid, og timesats gitt i A2.<br />
Eller etter bestemmelser i dette regulativet.<br />
Betalingsregulativ<br />
24.01.2012<br />
side 6 av 28 sider<br />
Side 18
<strong>Forslag</strong><br />
A6 Reduksjon i gebyr<br />
Ved overskridelse av saksbehandlingsfrister nedsettes (eventuelt <strong>til</strong>bakebetales) gebyret i<br />
henhold <strong>til</strong> regler i plan- og bygningsloven og i lov om eiendomsregisrering (matrikkelloven).<br />
Gebyr etter eierseksjoneringsloven kan ikke nedsettes.<br />
For tidsfrist se bestemmelsen <strong>til</strong> A3.8.<br />
A7 Gebyr for sak som trekkes/eller returneres grunnet mangler<br />
Saken belastes med ett gebyr som fremkommer av del B <strong>til</strong> F.<br />
Minimum skal det betales i forhold <strong>til</strong> det saksbehandlingsarbeidet som er lagt ned. Ved<br />
beregning benyttes reglene i A5, andre setning.<br />
A8 Gyldighet.<br />
Regulativet gjelder fra kunngjøring, og gebyrene beregnes etter det regulativ som gjelder på det<br />
tidspunkt fullstendig søknad foreligger.<br />
A9 Endring av regulativet eller gebyrsatsene med indeksregulering<br />
Endringer av gebyrregulativet vedtas av bystyret, normalt i forbindelse med bystyrets behandling<br />
av budsjettet for kommende år.<br />
Når ikke regulering følger av bystyrevedtak, vil satsene for minstegebyr M og timesats bli<br />
indeksregulert den 01.01. hvert år i forhold <strong>til</strong> Statens kartverks indekstall for oktober. Unntak<br />
gjelder for satser som fastsettes av Statens kartverk gitt i E10, og det <strong>til</strong> enhver tid gjeldende<br />
rettsgebyr som grunnlag for gebyr ifølge Eierseksjonsloven gitt i G.<br />
Gebyrkrav avrundes <strong>til</strong> nærmeste 10-kroner.<br />
A10 Klagebehandling<br />
Gebyrfastsettelse i den enkelte sak i samsvar med regulativets satser, eller den fastsatte<br />
timesatsen kan ikke påklages. Dette gjelder ikke i <strong>til</strong>feller der gebyret fastsettes skjønnsmessig.<br />
Avgjørelser av søknad om reduksjon av gebyr etter regulativets A12 og B1.3, eller etter medgått<br />
tid og/eller medgåtte utgifter kan påklages <strong>til</strong> Fylkesmannen i Nordland for saker etter plan- og<br />
bygningsloven og matrikkelloven.<br />
Klage fremsettes overfor aktuelt fagkontor, og klage utsetter ikke betalingsfristen.<br />
Fastsetting av gebyr etter lov om eiendomsregistrering (matrikkelloven) § 32 første ledd, kan<br />
påklages etter kapittel IV og VI i forvaltningsloven.<br />
A11 Merverdiavgift.<br />
Merverdiavgift beregnes ikke ved innkreving av gebyrene.<br />
Betalingsregulativ<br />
24.01.2012<br />
side 7 av 28 sider<br />
Side 19
<strong>Forslag</strong><br />
Unntak er fotokopi av målebrev, bruk av grunnkart, bruk av kart i digital form, etablering av<br />
fastmerker, påvisning av <strong>til</strong>tak og beliggenhetskontroll og gebyr beregnet på grunnlag av medgått<br />
tid.<br />
A12 Urimelig gebyr.<br />
Hvis gebyret anses å bli åpenbart urimelig i forhold <strong>til</strong> det arbeid og de kostnader<br />
vedkommende kontor har hatt med saken, eller anses urimelig av andre grunner, kan kontorleder<br />
eller kommunaldirektøren etter eget <strong>til</strong>tak, eller etter grunngitt søknad fastsette annet gebyr enn<br />
det som framgår av regulativet.<br />
En rimelighetsvurdering etter denne bestemmelsen bør ta utgangspunkt i gebyr for<br />
sammenlignbare saker eller en timepris som angitt i A2.<br />
Saker av prinsipiell art skal forelegges kommunaldirektøren <strong>til</strong> avgjørelse.<br />
Personlige/sosiale forhold regnes ikke som særlig grunn, og kan heller ikke legges vekt på for<br />
vurdering av urimelighet.<br />
Søknad om nedsettelse av gebyret utsetter ikke betalingsfristen.<br />
A13 Reduksjon av gebyr ut fra distriktsbetraktning<br />
A Bosetting ytterdistrikt som angitt i bestemmelse <strong>til</strong> kommuneplanens arealdel § 3.1.1 og<br />
§ 3.3.3 gis det ved fullstendig søknad ved første gangs innsending jfr pbl 21-4, reduksjon i gebyr<br />
for behandling av søknad om deling og bygge<strong>til</strong>tak for boligtomt, bolig og garasje med 15 %<br />
etter plan- og bygningsloven.<br />
Omfatter ikke søknad om ansvarsretter eller kartbruk.<br />
B Næringsetableringer i områder som angitt i bestemmelse <strong>til</strong> kommuneplanens arealdel § 3.1.1,<br />
nord for Misten, Straumøya og sør og øst for denne gis det ved fullstendig søknad ved første<br />
gangs innsending jfr pbl 21-4, reduksjon i gebyr for behandling.<br />
Reduksjonen med 25 % gis for søknad om deling for næringstomt, og bygge<strong>til</strong>tak for<br />
næringsformål med aktiv virksomhet, etter plan- og bygningsloven.<br />
Omfatter ikke søknad om ansvarsretter eller kartbruk, og heller ikke <strong>til</strong> rene lagerbygg.<br />
Betalingsregulativ<br />
24.01.2012<br />
side 8 av 28 sider<br />
Side 20
<strong>Forslag</strong><br />
B. PLANSAKER OG KONSEKVENSUTREDNINGER.<br />
Bestemmelse om M og timesats er gitt i fellesbestemmelsenes A2<br />
B1 Reguleringsplaner<br />
Omfatter behandling av reguleringsplaner.<br />
1. Gebyr<br />
Enkel plan Gebyr 34 M<br />
Sammensatt plan Gebyr 50 M<br />
Komplisert plan<br />
Gebyr 70 M<br />
Enkel plan<br />
Sammensatt plan<br />
Komplisert plan<br />
I samsvar med rammer i overordnet plan, manglende<br />
detaljavklaringer eller marginale avvik.<br />
Ingen eller små konfliktpunkt<br />
Få arealspørsmål<br />
Delvis i samsvar med overordnet plan, men behov for avklaring<br />
av rammer/avvik.<br />
Manglende detaljavklaringer.<br />
Flere mulige konfliktpunkt<br />
Flere og sammensatte arealspørsmål<br />
Utredningspliktig på overordnet nivå/krav om planprogram<br />
I strid med overordnet plan, regelverk, plan eller offentlig vedtak.<br />
Flere eller store konfliktpunkt<br />
Flere og kompliserte arealspørsmål<br />
Utredningspliktig på overordnet nivå/krav om planprogram<br />
Byplansjefen avgjør rammen for gebyr basert på vurdering av de ovennevnte kriterier hver for<br />
seg og samlet.<br />
Gebyret dekker plankontorets saksbehandling, annonsering, utsending m.m<br />
2. Tillegg i gebyret<br />
Det forutsettes at planen som er levert <strong>til</strong> behandling er frems<strong>til</strong>t etter Nasjonal spesifikasjon for<br />
arealplan og digitalt planregister og godkjent av kommunen etter denne.<br />
1. Tilleggsgebyr mindre oppretting<br />
Ved digitale planforslag der de tekniske kravene ikke kan oppfylles vil planforslaget bli returnert<br />
forslagss<strong>til</strong>ler med melding om mangler som må rettes før ny oversendelse <strong>til</strong> kommunen. Der<br />
det bare er mindre opprettingsarbeid som kreves utfører kommunen disse rettingene mot et<br />
<strong>til</strong>leggsgebyr. Tilleggsgebyr beregnes etter medgått tid jfr timesats i A2 begrenset <strong>til</strong> 4 M.<br />
2. Tilretteleggingsgebyr<br />
Dersom de tekniske kravene <strong>til</strong> plankartets datastruktur og innhold ikke kan oppfylles vil<br />
forslagss<strong>til</strong>ler bli belastet et <strong>til</strong>retteleggingsgebyr, der kommunen foretar nødvendig endring og<br />
Betalingsregulativ<br />
24.01.2012<br />
side 9 av 28 sider<br />
Side 21
<strong>Forslag</strong><br />
konvertering av digitale data <strong>til</strong> SOSI versjon som kreves av kommunen. Tilretteleggingsgebyr<br />
beregnes etter medgått tid jfr timesats i A2 begrenset <strong>til</strong> 8 M og minimum 1 M<br />
3. Plankontroll<br />
Ved innlevering <strong>til</strong> kontroll etter ikke godkjent førstegangskontroll betales det gebyr:<br />
Andre gangs plankontroll<br />
Gebyr 4 M<br />
Tredje gangs plankontroll<br />
Gebyr 8 M<br />
Om planen ikke blir godkjent etter tredje gangs plankontroll, overtar kommunen<br />
planfrems<strong>til</strong>lingen og fakturerer arbeider med dette etter medgått tid, jfr A2<br />
4. Høringer<br />
Planforslag som endres slik at dette medfører nytt offentlig ettersyn og høring.<br />
Andre gangs høring<br />
Gebyr 18 M<br />
3. Reduksjon i gebyret<br />
1. Reduksjon<br />
Dersom planen kun inneholder næringsformål reduseres gebyret med 50 %.<br />
Ved blandet formål, der næring utgjør minst halve arealet reduseres gebyret med 25 %.<br />
Dersom reguleringsplanen omfatter et helt kvartal eller et område som på <strong>til</strong>svarende måte utgjør<br />
en helhet, reduseres gebyret med 25 %.<br />
Dersom planen er utenfor byutviklingsområdet inkludert Tverlandet tettsted, slik dette er definert<br />
i kommuneplanens arealdel reduseres gebyret med 15 %.<br />
Ved stor forskjell mellom de verdier som realiseres gjennom planen og plangebyret vises <strong>til</strong><br />
bestemmelsene i A12.<br />
2. Saken trekkes<br />
Dersom saken trekkes etter at det har vært <strong>til</strong> offentlig ettersyn og før saksbehandlingen har<br />
startet beregnes halvt gebyr.<br />
4. Avslag<br />
Ved vedtak om ikke å legge planen ut <strong>til</strong> offentlig ettersyn betales 50 % av gebyr for enkel plan,<br />
for andre plantyper gis ikke reduksjon.<br />
B2 Mindre endring i reguleringsplan<br />
Gebyr for mindre endringer i reguleringsplan, uten behov for<br />
offentlig ettersyn Gebyr 9 M<br />
Hvis behov for offentlig ettersyn, behandles saken gebyrmessig som ”enkel plan”<br />
Ved avslag gis reduksjon etter A3.4.<br />
Betalingsregulativ<br />
24.01.2012<br />
side 10 av 28 sider<br />
Side 22
<strong>Forslag</strong><br />
B3 Prinsippsaker<br />
Omfatter de <strong>til</strong>feller der forslags<strong>til</strong>ler eller byplankontoret krever forelagt et reguleringsspørsmål<br />
som prinsippsak <strong>til</strong> komite for plan, næring og miljø (PNM) eller bystyret. Gebyr 18 M<br />
Ved avslag gis reduksjon etter A3.4.<br />
B4 Konsekvensutredning.<br />
I de <strong>til</strong>feller hvor kommunen er ansvarlig godkjenningsmyndighet for søkers konsekvensutredning<br />
etter pbl kapittel 4 skal det for kommunens arbeider betales gebyr.<br />
Gebyr betales etter medgått tid, jfr A2, med <strong>til</strong>legg av eventuelle utgifter kommunen måtte ha hatt<br />
<strong>til</strong> fagkyndig bistand og andre eksterne utgifter.<br />
Betalingsregulativ<br />
24.01.2012<br />
side 11 av 28 sider<br />
Side 23
<strong>Forslag</strong><br />
C. REFUSJON.<br />
Bestemmelse om M og timesats er gitt i fellesbestemmelsenes A2<br />
C1 Refusjonssaker.<br />
Behandling av krav om refusjonsutligning i hht. pbl kapittel 18. Satsene tar utgangspunkt i antall<br />
parter. Med part forstås eier(e)/fester(e) av eiendom innenfor avgrensingen av refusjonspliktig<br />
areal og som er refusjonspliktig, jfr. pbl § 18-6<br />
l - 5 parter …………………………………………….……................. Gebyr 12 M<br />
6 - 10 -"- ..........………………………………………………............ Gebyr 16 M<br />
11 - 20 -"- ...........……………………………………………..…….... Gebyr 21 M<br />
21 - 40 -"- .....…………………………………………..…….............. Gebyr 30 M<br />
41 parter eller flere ………………………………….……................ Gebyr 40 M<br />
Betalingsregulativ<br />
24.01.2012<br />
side 12 av 28 sider<br />
Side 24
<strong>Forslag</strong><br />
D. DELINGS- OG BYGGESAKER OG DISPENSASJONER.<br />
Bestemmelse om M og timesats er gitt i fellesbestemmelsenes A2<br />
Gebyr for dispensasjonsbehandling etter D3 og for bruk av kart kommer i <strong>til</strong>legg <strong>til</strong> gebyr etter<br />
D1 og D2.<br />
Gebyr etter dette kapitlet legger <strong>til</strong> grunn at søknader er fullstendig ved første gangs innsendelse,<br />
og er fremmet elektronisk gjennom ByggSøk.<br />
Basisgebyr forutsetter bruk av ByggSøk<br />
Unntatt er søknader etter pbl § 20-2 og SAK10 §§ 3-1 og 3-2 som er fullstendig ved første gangs<br />
innsendelse, og er fremmet enten elektronisk gjennom ByggSøk eller papirbasert. Begge<br />
søknadsformer likes<strong>til</strong>les uten <strong>til</strong>legg etter D2.5. Det samme gjelder for søknader etter D1 og for<br />
søknader kun etter D3.<br />
Tilsynsvirksomheten finansieres av byggesaksgebyret. Av de samlede inntektene fra<br />
byggesaksbehandlingen brukes ca 10 % <strong>til</strong> <strong>til</strong>synsvirksomhet.<br />
1. Forhåndskonferanse<br />
Forhåndskonferanse etter pbl § 21-1 1 M<br />
Om bygningsmyndigheten berammer forhåndskonferanse oppkreves ikke gebyr.<br />
Ved fristoverskridelse etter krav i SAK10 § 7-1 a med inn<strong>til</strong> 2 uker reduseres gebyret med<br />
50 %, ved ytterligere fristoverskridelse oppkreves ikke gebyr.<br />
D1. DELINGSSAKER<br />
Denne del av regulativet omfatter behandling av søknader om delings<strong>til</strong>latelse, jfr pbl § 20-1<br />
bokstav m.<br />
Gebyrer for arbeider etter matrikkelloven kommer i <strong>til</strong>legg etter bokstav E.<br />
D1-1 Fradeling av 1 byggetomt med grenser som er i samsvar<br />
med fastsatt plan: 1,5 M<br />
D1-2 Fradeling av 1 byggetomt i regulert område,<br />
men hvor tomtedeling ikke fremgår av vedtatt plan,<br />
eller ved uendret bruk eller at denne er bebygd:<br />
2,5 M<br />
D1-3 Fradeling av 1 tomt i uregulert strøk: 4 M<br />
D1-4 Fradeling av <strong>til</strong>leggsparsell, grensejustering eller<br />
arealoverføring betales for hver eiendom som berøres<br />
av justeringen: 0,75 M<br />
Betalingsregulativ<br />
24.01.2012<br />
side 13 av 28 sider<br />
Side 25
<strong>Forslag</strong><br />
Delingssaker ut over en arealenhet faktureres med 1 M pr enhet<br />
D2. BYGGESAKER.<br />
Denne del av regulativet omfatter behandling av søknad om <strong>til</strong>latelse <strong>til</strong> <strong>til</strong>tak, søknad om lokal<br />
godkjenning av foretak for ansvarsrett, plassering av <strong>til</strong>tak samt annen saksbehandling etter pbl<br />
§§ 20-1 og 20-2. Se også innledning <strong>til</strong> D.<br />
Hvor annet ikke er særskilt angitt refererer arealene seg <strong>til</strong> bruksareal (BRA) definert i NS 3940.<br />
BRA skal beregnes for alle etasjer, også kjeller og loft. Det beregnes ikke teoretiske etasjeplan<br />
for bygninger med etasjehøyder over 3,0 meter inn i grunnlaget for gebyrberegninger etter denne<br />
delen av dette regulativet.<br />
1. Generelt<br />
Gebyr beregnes separat for hvert enkelt <strong>til</strong>tak, selv om søknaden gjelder flere <strong>til</strong>tak samtidig.<br />
2. Betalingsplikt<br />
Ved betalingsmislighold kan kommunen utsette å sende underretning om vedtak inn<strong>til</strong> fakturerte<br />
gebyrer er betalt., se bokstav A3.2, andre avsnitt.<br />
3. Felles plan- og byggesak<br />
50 % av byggesaksgebyret faktureres sammen med plangebyret og resten ved ramme<strong>til</strong>latelsen,<br />
se A3.2b.<br />
4. Avslag fra annen myndighet<br />
Om en <strong>til</strong>latelse etter plan- og bygningsloven ikke kan benyttes grunnet avslag fra annen<br />
myndighet etter særlov og klageadgang etter vedkommende lov er benyttet uten resultat skal<br />
behandlingsgebyr etter iberegnet <strong>til</strong>leggsgebyr og dispensasjonsgebyr reduseres etter A3, 4.<br />
avsnitt, 1. setning.<br />
Dersom en søknad utløser midlertidig forbud mot <strong>til</strong>tak betales<br />
2 M<br />
5. Forhold som øker gebyret<br />
Dette gjelder ikke for gebyr for foretaksgodkjenninger og ansvarsretter.<br />
Det beregnes i <strong>til</strong>legg ekstra gebyr for endringer, dispensasjoner m.m. og det gis ikke reduksjon<br />
på dette beløpet.<br />
.1 Papirbaserte søknader, fullstendige søknader<br />
Søknader etter pbl § 20-1 som kommer inn papirbaserte fra foretak, og som er godt dokumentert<br />
og fullstendige ved første gangs innsendelse, gis et <strong>til</strong>legg på 15 % i gebyret.<br />
Betalingsregulativ<br />
24.01.2012<br />
side 14 av 28 sider<br />
Side 26
<strong>Forslag</strong><br />
.2 Ufullstendige søknader<br />
Søknader etter pbl § 20-1 som kommer inn elektronisk eller papirbaserte fra foretak, og som har<br />
mangler som krever innsendelse av <strong>til</strong>leggsdokumentasjon regnes ikke som komplette eller<br />
fullstendige og hvor det registreres som avvik med krav <strong>til</strong> avviksrapport.<br />
I slike saker gis et <strong>til</strong>legg på 35 % av gebyret, men ikke mindre enn 5 M.<br />
.3 Merarbeid ved søknad i ettertid.<br />
Merarbeid ved behandling av søknader i ettertid belastes med gebyr i forhold <strong>til</strong> det merarbeid<br />
dette representerer etter medgått tid, og timesats gitt i A2.<br />
Besiktigelse i slike saker oppkreves med gebyr for faktisk medgått tid og reiseutgifter i <strong>til</strong>legg <strong>til</strong><br />
gebyr etter første punktum.<br />
6. Forhold som reduserer gebyret<br />
Dette gjelder ikke for gebyr for foretaksgodkjenninger og ansvarsretter.<br />
Hva som kreves for at søknaden skal være fullstendig fremgår av pbl med <strong>til</strong>hørende forskrifter<br />
og dette regulativet. Søknaden må inneholde alle nødvendige vedlegg for å være fullstendig.<br />
Videre må ByggSøk være fullstendig utfylt (med bl.a. med registrerte navn og adresser på alle<br />
parter). Søknad som forutsetter innsendelse av <strong>til</strong>leggsdokumentasjon eller at deler av<br />
dokumentet sendes separat, regnes ikke som fullstendig i denne sammenheng.<br />
Det beregnes i <strong>til</strong>legg ekstra gebyr for endringer, dispensasjoner m.m. og det gis ikke reduksjon<br />
på dette beløpet. Reduksjoner gis ikke som kombinasjoner av punktene 1 <strong>til</strong> 2 i denne<br />
bestemmelsen.<br />
.1 Redusert gebyr i seriesaker<br />
Ved samtidige søknader innen samme prosjekt/felt om 3 eller flere helt like (identiske) <strong>til</strong>tak<br />
reduseres det totale behandlingsgebyret med 10 %.<br />
.2 Søknad i samsvar med regelverk.<br />
Gjelder søknader om <strong>til</strong>latelse <strong>til</strong> <strong>til</strong>tak etter §§ 20-1 og 20-2 der <strong>til</strong>taket er i samsvar med<br />
§ 21-7 annet ledd, reduseres det totale behandlingsgebyret med 10 %.<br />
7. Endring av <strong>til</strong>latelse<br />
Ved endringer av <strong>til</strong>latelse etter pbl §§ 20-1 eller 20-2 beregnes <strong>til</strong>leggsgebyr med 1,5 M.<br />
I <strong>til</strong>legg betales ordinært gebyr for endringen etter D2.<br />
8. Enebolig uten sekundærleilighet.<br />
Søknad etter pbl § 20-1<br />
Areal i m2: Gebyr: Areal i m2: Gebyr:<br />
0 - 100 5,5 M 151 - 200 9,5 M<br />
101 - 150 7 M over 200 12 M<br />
Betalingsregulativ<br />
24.01.2012<br />
side 15 av 28 sider<br />
Side 27
<strong>Forslag</strong><br />
9. Boligbygg med flere boenheter.<br />
Søknad etter pbl § 20-1<br />
Gjelder <strong>til</strong>-/påbygg hvor det etableres nye boenheter<br />
Gebyr pr. leilighet:<br />
1-roms leiligheter 3 M 4-roms leiligheter 6,5 M<br />
2-roms -"- " 4 M Større -"- 8 M<br />
3-roms -"- " 5,5 M<br />
10. Andre nybygg, <strong>til</strong>bygg, påbygg.<br />
Søknad etter pbl §§ 20-1 og 20-2<br />
Gjelder andre søknadspliktige <strong>til</strong>tak etter pbl § 20-1, inkludert <strong>til</strong>bygg, påbygg, underbygg,<br />
ombygging og midlertidige bygg, der det ikke etableres nye boenheter. Ved kombinasjonsbygg<br />
som inneholder boligdel anvendes pkt D2.9 på boligdelen og pkt D2.10 på annet areal.<br />
Areal i m2: Gebyr: Areal i m2: Gebyr:<br />
0 - 10 1 M 201 - 400 11,5 M<br />
11 - 30 2 M 401 - 700 16,5 M<br />
31 - 50 3 M 701 - 1000 21 M<br />
51 - 100 5 M over 1000 + 7,5 M<br />
101 - 200 8 M pr. påbegynt 500 m2.<br />
.1 I områder med bevaringsverdig bygningsmiljø, fasadevern, og mot offentlige byrom i<br />
sentrum, og deler av Storgata, beregnes et <strong>til</strong>leggsgebyr for eksteriørmessige <strong>til</strong>tak på<br />
2 M<br />
11. Søknadspliktige fasadeendringer.<br />
Søknad etter pbl § 20-1 c<br />
.1 På boliger med inn<strong>til</strong> 3 boenheter, fritidsboliger,<br />
garasjer, uthus og lignende <strong>til</strong>tak mindre enn 100 m2 1 M<br />
.2 Større bygg 3 M<br />
.3 Tillegg i områder med bevaringsverdig bygningsmiljø, fasadevern,<br />
og mot offentlige byrom i sentrum, og deler av Storgata<br />
2 M<br />
12. Bruksendring.<br />
Søknad etter pbl § 20-1 d og g<br />
.1 Uten bygningsmessige endringer 2 M<br />
.2 Medfører oppdeling av bruksenheter, etablering av nye boenheter<br />
eller som omfatter <strong>til</strong>-/påbygg betales gebyr som for <strong>til</strong>svarende<br />
nytt <strong>til</strong>tak etter satsene i D2.10 og/eller D2.11.<br />
Betalingsregulativ<br />
24.01.2012<br />
side 16 av 28 sider<br />
Side 28
<strong>Forslag</strong><br />
.3 Medfører bygningsmessige endringer innenfor en bruksenhet eller<br />
sammenføyning av bruksenheter, betales 50 % av grunntakst for<br />
<strong>til</strong>svarende nytt <strong>til</strong>tak dersom endringen er søknadspliktig,<br />
jf pkt D2.10 og/eller D2.11. Minstegebyr 2M.<br />
13. Riving.<br />
Søknad etter pbl § 20-1 e<br />
.1 Mindre bygninger (garasjer, uthus o.l.) 0,5 M<br />
.2 Eneboliger, tomannsboliger, rekkehus o.l. 3 M<br />
.3 Andre bygg 4,25 M<br />
14. Skilt og reklame.<br />
Søknad etter pbl § 20-1 i<br />
Gebyr gjelder pr skilt<br />
1,25 M<br />
Det betales ikke eget gebyr for søknad om skilt som inngår i søknad om nybygg eller<br />
utvendig ombygging eller ved fasadeendring.<br />
15. Terrenginngrep.<br />
Søknad etter pbl § 20-1 k<br />
.1 Vesentlig terrenginngrep, <strong>til</strong>taksklasse 1 2 M<br />
.2 Vesentlig terrenginngrep, <strong>til</strong>taksklasse 2 3,5 M<br />
.3 Vesentlig terrenginngrep, <strong>til</strong>taksklasse 3 5 M<br />
16. Bygningstekniske installasjoner- oppføring, endring, reparasjon<br />
Søknad etter pbl § 20-1 f<br />
.1 Vann- og avløps-, ven<strong>til</strong>asjons-, kulde- og varmepumpe-, og<br />
brannalarmanlegg, heiser og lignende<br />
1,5 M<br />
.2 Installasjon av enkel trappeheis for bevegelseshemmede i bolig 1 M<br />
.3 Saksbehandling etter sikkerhetskontroll utført av Norsk heiskontroll 1,5 M<br />
.4 Oppgradering brannsikkerhet i bestående bygg, med ny prosjektering 3 M<br />
17. Øvrige søknadspliktige <strong>til</strong>tak<br />
Søknad etter pbl § 20-1<br />
.1 Private vann- og avløpsledninger 1,5 M<br />
.2 Offentlige, og private fellesanlegg, vann- og avløpsledninger, lengde ≤ 5 km 2,5 M<br />
.3 Offentlige, og private fellesanlegg, vann- og avløpsledninger, lengde > 5 km 4 M<br />
.4 Nedgraving av tanker/tanker på terreng (slamavskillere, oljetanker o.l.) 1,5 M<br />
Betalingsregulativ<br />
24.01.2012<br />
side 17 av 28 sider<br />
Side 29
<strong>Forslag</strong><br />
.5 Parkeringsplasser inn<strong>til</strong> 10 personbiler 1,5 M<br />
.6 Parkeringsplasser over 10 personbiler 3 M<br />
.7 Landingsplass helikopter 3 M<br />
.8 Kaier, lekeplasser og idrettsanlegg, areal inn<strong>til</strong> 500 m2 1,25 M<br />
.9 Kaier, lekeplasser og idrettsanlegg, areal inn<strong>til</strong> 1.000 m2 2 M<br />
.10 Kaier, lekeplasser og idrettsanlegg, areal over 1.000 m2 3 M<br />
.11 Damanlegg, basseng, brønn, støttemurer, støyavskjerminger, grave- og<br />
fyllingsarbeider, master 3 M<br />
.12 Søknadspliktig våtrom inklusive ansvarsrett jfr SAK10 § 2-2 1 M<br />
.13 Midlertidige konstruksjoner og anlegg etter pbl § 20-1 j 2 M<br />
For andre <strong>til</strong>tak som krever <strong>til</strong>latelse beregnes gebyr etter medgått tid og timesats gitt i A2, men<br />
ikke mindre enn 1 M.<br />
18. Igangsettings<strong>til</strong>latelse.<br />
Søknad etter pbl § 21-2<br />
For hver søknad om igangsettings<strong>til</strong>latelse etter gitt ramme<strong>til</strong>latelse.<br />
1,5 M<br />
19. Beliggenhetskontroll og oppdatert situasjonskart.<br />
Søknad etter pbl § 21-2 og kartforskriften § 8<br />
Ved søknad om midlertidig bruks<strong>til</strong>latelse og/eller ferdigattest skal det leveres data for foretatt<br />
beliggenhetskontroll med angivelse av avvik i forhold <strong>til</strong> omsøkt og <strong>til</strong>latt plassering, videre skal<br />
det leveres oppdatert situasjonskart i målestokk med korrigerte avstandsmål, jfr pbl § 2-1 og<br />
kommunen kan kreve digitale kart med krav <strong>til</strong> disse.<br />
Ved mangel kan kommunen foreta nødvendig oppmålingsarbeider og utarbeidelse av oppdatert<br />
kart med gebyr beregnet etter medgått tid og timesats gitt i A2 med <strong>til</strong>legg for reiseomkostninger<br />
og instrumentleie, men ikke mindre enn 1 M<br />
20. Midlertidig bruks<strong>til</strong>latelse.<br />
Søknad etter pbl § 21-2<br />
Gebyr :<br />
1,5 M<br />
21. Ferdigattest på eldre saker<br />
Søknad etter pbl § 21-10<br />
For utstedelse av ferdigattest for <strong>til</strong>tak hvor det er gått mer en 5 år etter at <strong>til</strong>latelse<br />
er gitt, betales gebyr på 2 M.<br />
Betalingsregulativ<br />
24.01.2012<br />
side 18 av 28 sider<br />
Side 30
<strong>Forslag</strong><br />
22. Ansvarsrett<br />
Søknad etter pbl §§ 21-4, 22-3, og kap. 22. SAK10 § 6-8, og kapitlene 9- 12<br />
.1 Lokal godkjenning av foretak for ansvarsrett der foretak ikke har sentral<br />
godkjenning, og for selvbygger:<br />
1,25 M<br />
For lokal godkjenning av foretak for ansvarsrett, og for selvbygger<br />
og inkluderer ansvarsrett pr godkjenning<br />
.2 Lokal godkjenning for ansvarsrett for foretak med sentral godkjenning<br />
pr foretak:<br />
0,25 M<br />
D3. DISPENSASJONER<br />
Gebyr for dispensasjonsbehandling kommer i <strong>til</strong>legg <strong>til</strong> gebyr etter D1 og D2 og for bruk av kart.<br />
Søknader må fremmes etter bestemmelsene i pbl kapittel 19 være godt dokumentert og begrunnet<br />
samt være nabovarslet etter pbl § 21-3, søknaden kan fremmes separat eller sammen med<br />
søknader om <strong>til</strong>latelse(-r) etter kapittel 20.<br />
D3-1 Dispensasjon for mindre avvik fra formål, bestemmelse og/eller der<br />
dispensasjonsforholdet er vurdert tidligere fritas for gebyr.<br />
D3-2 Dispensasjon fra formål, eller bestemmelse med høring av lokalutvalg,<br />
kommunale fagkontorer og kommunale myndigheter<br />
2 M<br />
D3-3 Dispensasjon fra formål, eller bestemmelse med full høring<br />
av kommunalt, regionalt og statlig nivå 4 M<br />
Betalingsregulativ<br />
24.01.2012<br />
side 19 av 28 sider<br />
Side 31
<strong>Forslag</strong><br />
E. ARBEIDER TILKNYTTET OPPMÅLING M.V.<br />
Bestemmelse om M og timesats er gitt i fellesbestemmelsenes A2<br />
Gebyrer for arbeider etter matrikkelloven (Lovens § 32, forskriftene § 16).<br />
E1 Oppretting av matrikkelenhet<br />
1. Oppretting av grunneiendom og festegrunn<br />
areal fra 0 – 500 m² (og punktfeste) 9 M<br />
areal fra 501 – 2000 m²<br />
10,5 M<br />
areal fra 2001 m² – økning pr. påbegynt da 1 M<br />
Ved fradeling av eiendom som består av flere teiger, eller <strong>til</strong>leggsareal <strong>til</strong> ny parsell,<br />
betales i <strong>til</strong>legg <strong>til</strong> arealgebyret et <strong>til</strong>legg på pr ekstra teig 1 M<br />
Ved grensejustering samtidig med fradeling av ny parsell,<br />
betales et <strong>til</strong>legg på pr grensejustering. 2 M<br />
2. Matrikulering av eksisterende umatrikulert grunn<br />
Hvis forretningen gjennomføres uten grensemerking i marka<br />
(kontorforretning) betales for (Jfr. Matr.l. §34 og forskriftens §40) 5 M<br />
Hvis grensene skal merkes og måles gebyr som E1.1<br />
3. Oppmåling av uteareal på eierseksjon<br />
Gebyr for oppmåling av uteareal pr. eierseksjon<br />
areal fra 0 – 50 m² 5 M<br />
areal fra 51 – 250 m² 6 M<br />
areal fra 251 – 2000 m² 7 M<br />
areal fra 2001 m² – økning pr. påbegynt da. 1 M<br />
4. Oppretting av anleggseiendom<br />
Gebyr som for oppretting av anleggseiendom.<br />
volum fra 0 – 2000 m³ 14 M<br />
volum fra 2001- økning pr påbeynt 1000 m³ 2 M<br />
Ved oppmåling av anleggseiendom betales et <strong>til</strong>legg på 40%<br />
5. Registrering av jordsameie<br />
Gebyr for registrering av eksisterende jordsameie faktureres etter medgått tid, jfr A2.<br />
E2 Oppretting av matrikkelenhet uten fullført oppmålingsforretning<br />
Viser <strong>til</strong> E1.1, E1.2, E1.4 og E1.5.<br />
Betalingsregulativ<br />
24.01.2012<br />
side 20 av 28 sider<br />
Side 32
<strong>Forslag</strong><br />
I <strong>til</strong>legg kommer <strong>til</strong>leggsgebyr for å utføre oppmålingsforretning på 2 M<br />
1. Avbrudd i oppmålingsforretning eller matrikulering<br />
Gebyr for utført arbeid når saken blir trukket før den er fullført, må avvises, ikke lar seg<br />
matrikkelføre på grunn av endrede hjemmelsforhold eller av andre grunner ikke kan<br />
fullføres, settes <strong>til</strong> 1/3 av gebyrsatsene etter E1 og E2<br />
E3 Grensejustering<br />
1. Grunneiendom, festegrunn og jordsameie<br />
Ved gebyr for grensejustering kan arealet for involverte eiendommer justeres med inn<strong>til</strong> 5<br />
% av eiendommens areal. (maksimalgrensen er satt <strong>til</strong> 500 m²). En eiendom kan<br />
imidlertid ikke avgi areal som i sum overstiger 20 % av eiendommens areal før<br />
justeringen. For grensejustering <strong>til</strong> veg- eller jernbaneformål kan andre arealklasser<br />
gjelde.<br />
areal fra 0 – 250 m² 8 M<br />
areal fra 251 – 500 m²<br />
10,5 M<br />
2. Anleggseiendom<br />
For anleggseiendom kan volumet justeres med inn<strong>til</strong> 5 % av anleggseiendommens volum,<br />
men den maksimale grensen settes <strong>til</strong> 1000 m³<br />
Gebyr som for grensejustering av anleggseiendom.<br />
volum fra 0 – 250 m³ 6 M<br />
volum fra 251- 1000 m³ 7 M<br />
Ved oppmåling av anleggseiendom betales et <strong>til</strong>legg på 40 %<br />
E4 Arealoverføring<br />
1. Grunneiendom, festegrunn og jordsameie<br />
Ved arealoverføring skal oppmålingsforretning og tinglysing gjennomføres.<br />
Arealoverføring utløser dokumentavgift. Dette gjelder ikke arealoverføring <strong>til</strong> veg- og<br />
jernbaneformål.<br />
areal fra 0 – 250 m² 7 M<br />
areal fra 251 – 500 m² 9 M<br />
areal fra 501 – 2000 m²<br />
10,5 M<br />
arealoverføring pr. nytt påbegynt 500 m² medfører en økning av gebyret på 1 M<br />
Gebyr for klarlegging av rettigheter faktureres etter medgått tid, jfr A2.<br />
Betalingsregulativ<br />
24.01.2012<br />
side 21 av 28 sider<br />
Side 33
<strong>Forslag</strong><br />
2. Anleggseiendom<br />
For anleggseiendom kan volum som skal overføres fra en matrikkelenhet <strong>til</strong> en annen, -<br />
ikke være registrert på en tredje matrikkelenhet. Volum kan kun overføres <strong>til</strong> en<br />
matrikkelenhet dersom vilkårene for sammenføying er <strong>til</strong> stede. Matrikkelenheten skal<br />
utgjøre et sammenhengende volum.<br />
Gebyr for arealoverføring på anleggseiendom.<br />
volum fra 0 – 250 m³<br />
8 M<br />
volum fra 250 - 1000 m³<br />
10 M<br />
areal fra 1001 m³ – økning pr. påbegynt 500 m³ økning av gebyret på 1 M<br />
Ved oppmåling av anleggseiendom betales et <strong>til</strong>legg på 40 %<br />
E5 Klarlegging av eksisterende grense der grensen tidligere er koordinatbestemt ved<br />
oppmålingsforretning<br />
For inn<strong>til</strong> 2 punkter<br />
2,5 M<br />
For overskytende grensepunkter, pr. punkt<br />
0,5 M<br />
E6 Klarlegging av eksisterende grense der grensen ikke tidligere er koordinatbestemt /<br />
eller klarlegging av rettigheter<br />
For inn<strong>til</strong> 2 punkter<br />
4 M<br />
For overskytende grensepunkter, pr. punkt<br />
1 M<br />
Gebyr for klarlegging av rettigheter faktureres etter medgått tid, jfr A2<br />
E7 Privat grenseavtale<br />
Gebyr for privat grenseavtale fastsettes etter medgått tid.<br />
Minstegebyr<br />
3 M<br />
E8 Matrikkelføring av matrikkelenhet i saker utført av andre off. enheter<br />
Gebyr for matrikkelføring pr. matrikkelenhet 3 x rettsgebyret R, jfr G<br />
E9 Forandringer i grunnlaget for matrikkelføring av saken<br />
Gjør rekvirenten under sakens gang forandringer i grunnlaget for matrikkelføring av saken,<br />
opprettholdes likevel gebyret.<br />
E10 Utstedelse av matrikkelbrev<br />
Matrikkelbrev inn<strong>til</strong> 10 sider kr 175,00<br />
Matrikkelbrev over 10 sider kr 350,00<br />
Endring i maksimalsatsene reguleres av Statens kartverk i takt med den årlige<br />
kostnadsutviklingen<br />
Betalingsregulativ<br />
24.01.2012<br />
side 22 av 28 sider<br />
Side 34
<strong>Forslag</strong><br />
E11 Tinglysingsgebyr<br />
Endring i tinglysingsgebyr reguleres av Statens kartverk.<br />
E12 Tillegg for innhenting av relevante opplysninger i forbindelse med<br />
oppmålingsforretning<br />
Innhenting av opplysninger faktureres etter faktiske utgifter.<br />
E13 Timesats for arbeider etter matrikkelloven<br />
Startgebyr<br />
Timepris følger av A2.<br />
1 M<br />
E14 Påvisning av <strong>til</strong>tak<br />
1. Fast pris for påvisning av byggelinje for <strong>til</strong>tak.<br />
For bygg t.o.m. 50 m2 BYA<br />
For bygg f.o.m. 51 m2 t.o.m. 100 m2 BYA<br />
Ved samtidig påvisning av garasje betales et <strong>til</strong>legg på<br />
For bygg f.o.m.101 m2 t.o.m. 200 m2 BYA<br />
Ved samtidig påvisning av garasje betales et <strong>til</strong>legg på<br />
For bygg over 200 m2 BYA<br />
Ved samtidig påvisning av garasje betales et <strong>til</strong>legg på<br />
2,5 M<br />
3,5 M<br />
1,5 M<br />
5 M<br />
1,5 M<br />
7 M<br />
1,5 M<br />
Ved evt. ny påvisning - uendret beliggenhet - betales 50% av fast pris.<br />
Ved evt. ny påvisning - justert beliggenhet - betales 75% av fast pris.<br />
Andre <strong>til</strong>tak: Gebyr beregnes etter medgått tid, jfr A2.<br />
Minste gebyr<br />
2,5 M<br />
I fastprisene inngår lønn <strong>til</strong> personell, administrasjonsutgifter, instrument-, kontor- og<br />
utstyrshold, bilhold m.m. Mva kommer i <strong>til</strong>legg.<br />
Det forutsettes at det foreligger en entydig situasjonsplan og at tomtegrensene på forhånd<br />
er avmerket og uomtvistet.<br />
Der tomtegrensene ikke er avmerket kan disse, dersom det foreligger målebrev med<br />
<strong>til</strong>freds<strong>til</strong>lende nøyaktighet, rekvireres utsatt av kommunal oppmåling. Der så ikke er<br />
<strong>til</strong>felle, eller det er grensetvist partene imellom, kan grensen/ene klarlegges gjennom<br />
kommunal kartforretning eller gjennom rettsapparatet. For disse tjenester betales egne<br />
gebyr/ rettsomkostnader.<br />
Betalingsregulativ<br />
24.01.2012<br />
side 23 av 28 sider<br />
Side 35
<strong>Forslag</strong><br />
E15 Beliggenhetskontroll<br />
Gebyret er på 50 % av pkt. E14 når kommunen har utført påvisningen og påvisningen<br />
foretas fra grunnmur eller lignende. Hvis ikke - samme som pkt. E14. Mva kommer i<br />
<strong>til</strong>legg.<br />
E16 Utarbeiding av dokumenter <strong>til</strong> tinglysing, veirett mv. i forbindelse med<br />
oppmålingsforretning<br />
Utarbeiding av dokumenter faktureres med<br />
Pr. dokument<br />
0,6 M<br />
Betalingsregulativ<br />
24.01.2012<br />
side 24 av 28 sider<br />
Side 36
<strong>Forslag</strong><br />
F. GEBYRER FOR KART<br />
Bestemmelse om M og timesats er gitt i fellesbestemmelsenes A2<br />
Denne del av regulativet omfatter avgift på bruk av kart som kommunen helt eller delvis<br />
har bekostet og/eller ajourført.<br />
Betaling av avgift gir rett <strong>til</strong> viderekopiering av materialet <strong>til</strong> eget bruk. Ervervsmessig<br />
kopiering er ikke <strong>til</strong>latt.<br />
Gebyrsatsene for salg av kart er eksklusive merverdiavgift.<br />
F1 Situasjonskart<br />
Avgift for bruk av standard situasjonskart (kartpakke) blir fakturert i forbindelse av<br />
byggesaken.<br />
Avgift fastsettes <strong>til</strong><br />
0,6 M<br />
Et situasjonskart består normalt av et utsnitt av kommunens mest detaljrike grunnkart,<br />
supplert med opplysninger om aktuelle eiendomsforhold, eksisterende ledningsnett,<br />
vedtatte planer og andre offentlige klausuler som er av betydning for vedkommende<br />
prosjekt. Dette kartet skal ikke utgis i mindre målestokk enn 1 : 1000.<br />
Der grunnlagsdataene foreligger i digital form og rekvirenten ønsker disse, betales avgift<br />
etter pkt. F 3.<br />
F2 Analoge kart i andre sammenheng og format faktureres:<br />
Utskrift av kart på papir eller levert som PDF-fil<br />
Format A 2 Format A 1 Format A 0<br />
FKB¹ – strekkart 0,14 M 0,17 M 0,20 M<br />
Tilleggsutskrift 0,02 M 0,04 M 0,06 M<br />
Kart med fargeflater 0,16 M 0,20 M 0,25 M<br />
I <strong>til</strong>legg kommer ekspedisjonsgebyr<br />
0,1 M<br />
I <strong>til</strong>legg faktureres arbeid på medgått tid om dette overstiger 1 time<br />
Eksempelvis kan disse kartene være kart i målestokk 1 : 2000, 1 : 5000(ØK),<br />
jordskiftekart o.l. med <strong>til</strong>gjengelig informasjon som for situasjonskart.<br />
FKB (felles kartdatabase) standardene er definert i SOSI (samordna opplegg for stadfesta<br />
informasjon) standarden. FKB-B <strong>til</strong>svarer kommunale tekniske kart i M = 1 : 1000, FKB-C<br />
<strong>til</strong>svarer Økonomisk kartverk i M = 1 : 5000 og FKB-D <strong>til</strong>svarer M = 1 : 50 000.<br />
Betalingsregulativ<br />
24.01.2012<br />
side 25 av 28 sider<br />
Side 37
<strong>Forslag</strong><br />
F3 Digitale kart<br />
Digitale kartdata bes<strong>til</strong>les elektronisk via Internett og faktureres via Infoland.<br />
Ved spesielle <strong>til</strong>feller kan dette gjøres manuelt:<br />
For digitale plandata, temadata annet kartdata og ortofoto kopiert direkte fra kartbasen og levert på<br />
CD eller E-post:<br />
Betaling etter Statens Kartverks priskalkulator eller 0,17 M pr. 1000m2 , der kalkulatoren<br />
ikke er egnet.<br />
Minstepris:<br />
0,5 M<br />
F4 Fastmerkeopplysninger med dokumentasjoner<br />
Gebyr beregnes etter medgått tidsbruk,<br />
minstegebyr:<br />
1 M<br />
F5 Etablering av nye fastmerker<br />
For etablering av nye fastmerker betales et gebyr etter medgått tidsbruk, jfr A2<br />
Minstegebyr:<br />
1 M<br />
Betalingsregulativ<br />
24.01.2012<br />
side 26 av 28 sider<br />
Side 38
<strong>Forslag</strong><br />
G. SEKSJONERING.<br />
For saksbehandling ved søknad om seksjonering kan kommunen i flg. Lov nr. 31 av 23. mai<br />
1997, § 7, kreve gebyr som <strong>til</strong>svarende tre ganger rettsgebyret eller fem ganger rettsgebyret<br />
dersom det må holdes befaring.<br />
Rettsgebyr R betales etter statens satser, som pr 20.09.11 er kr 860.<br />
I de <strong>til</strong>feller seksjoneringen krever egen oppmålingsforretning kommer gebyr for denne i <strong>til</strong>legg<br />
<strong>til</strong> gebyret for seksjonering.<br />
I <strong>til</strong>legg skal gebyr for tinglysning av seksjoneringsbegjæringen innbetales <strong>til</strong> kommunen.<br />
Tinglysningsgebyr betales etter statens satser.<br />
G1-1 Seksjoneringsak uten befaring 3 R<br />
G1-2 Seksjoneringssak med befaring 5 R<br />
G1-3 Trukket sak og avslag.<br />
Ved trukket sak, og der <strong>til</strong>latelse ikke blir gitt kreves 50 % gebyr etter G1-1 eller G1-2<br />
G1-4 Måledokument<br />
For utarbeidelse av særskilt måledokument over <strong>til</strong>leggsdeler i tomt kreves gebyr for<br />
oppmålingsforretning jfr bokstav E.<br />
Betalingsregulativ<br />
24.01.2012<br />
side 27 av 28 sider<br />
Side 39
<strong>Forslag</strong><br />
H .IKRAFTTREDEN.<br />
Dette regulativ vil ha ikrafttreden etter kunngjøring i Norsk Lovtidende etter bystyrets vedtak.<br />
Betalingsregulativ<br />
24.01.2012<br />
side 28 av 28 sider<br />
Side 40
Teknisk avdeling<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
06.02.2012 8173/2012 2010/7726 232<br />
Saksnummer Utvalg Møtedato<br />
12/26 Formannskapet 22.02.2012<br />
12/25 Bystyret 29.03.2012<br />
Sosial eiendomsskatt<br />
Sammendrag<br />
Bystyret vedtok i forbindelse med behandlingen av budsjett/økonomiplan for inneværende år<br />
følgende:<br />
Eiendomsskatten rammer uavhengig av inntekt. For å gjøre ordningen mer rettferdig ber Bystyret<br />
Rådmannen utrede muligheten for å lage fritaksordning for eiendomsskatt for husstander med et<br />
gitt antall G i brutto årsinntekt.<br />
Det fremgår av brev fra Finansdepartementet av 6. januar 1997 <strong>til</strong> en kommune, at det ikke er<br />
adgang <strong>til</strong> å fatte generelle vedtak om nedsettelse eller ettergivelse av utlignet eiendomsskatt. Hvert<br />
enkelt <strong>til</strong>felle må vurderes for seg.<br />
Saksopplysninger<br />
Eiendomsskatt er en objektskatt, dvs. at den beregnes på grunnlag av et takstmessig verdianslag for<br />
fast eiendom, og at det er eiendommen som er gjenstand for beskatning. I forarbeidene <strong>til</strong><br />
eiendomsskatteloven uttales det at skatteevnen og økonomien <strong>til</strong> eieren ikke har noe å si for<br />
utligningen av eiendomsskatten.<br />
Eiendomsskatteloven § 28 åpner imidlertid for at utlignet skatt i visse <strong>til</strong>felle kan frafalles helt eller<br />
delvis. Bestemmelsen har slik ordlyd:<br />
Gjer særlege grunnar at det kom <strong>til</strong> å verta særs urimeleg om heile eigedomsskatten vart<br />
innkravd, kan skatten setjast ned eller ettergjevast av formannskapet.<br />
Det er altså to vilkår som må være <strong>til</strong> stede for at eiendomsskatten skal kunne settes ned eller<br />
ettergis i henhold <strong>til</strong> § 28:<br />
det må foreligge ”særlige grunner” og<br />
disse særlige grunnene må gjøre det ”særs urimelig” om hele eiendomsskatten blir innkrevd.<br />
Dette er strenge vilkår og det er ansett at det skal svært mye <strong>til</strong> for at en skattyter kan gis medhold i<br />
at skatten settes ned eller ettergis ut fra såkalte rimelighetsgrunner. Det fremgår for eksempel av<br />
lovforarbeidene at betalingsvansker som har sin årsak i sykdom, ulykke, varig invaliditet eller<br />
lignende, og at vedkommende ikke har formue som han kan betale eiendomsskatten med, kan gi<br />
grunnlag for nedsettelse eller ettergivelse av eiendomsskatten.<br />
Konklusjon og anbefaling<br />
Det skal på bakgrunn av ovennevnte mye <strong>til</strong> for at en skattyter oppfyller lovens krav for å få satt<br />
ned eller ettergitt eiendomsskatten. Pensjonister, herunder minstepensjonister, kan heller ikke få satt<br />
Side 41
ned eller ettergitt skatten på generell basis. Det må også for denne gruppen foreligge en særlig<br />
grunn som etter en konkret helhetsvurdering gjør det særlig urimelig å kreve inn hele skatten.<br />
Lovens begrensninger kan ikke lovlig omgås ved at kommunen gir <strong>til</strong>skudd <strong>til</strong> grupper av skattytere<br />
etter retningslinjer som kobles direkte <strong>til</strong> eiendomsskatten.<br />
<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> inns<strong>til</strong>ling<br />
Bystyret tar rådmannens redegjørelse om nedsettelse og ettergivelse av eiendomsskatt <strong>til</strong><br />
orientering.<br />
Formannskapets behandling i møte den 22.02.2012:<br />
Votering<br />
Inns<strong>til</strong>lingen enstemmig <strong>til</strong>trådt.<br />
Formannskapets inns<strong>til</strong>ling<br />
Bystyret tar rådmannens redegjørelse om nedsettelse og ettergivelse av eiendomsskatt <strong>til</strong><br />
orientering.<br />
Saksbehandler: Henrik K. Brækkan<br />
Rolf Kåre Jensen<br />
rådmann<br />
Henrik K. Brækkan<br />
kommunaldirektør<br />
Trykte vedlegg:<br />
Ingen<br />
Utrykte vedlegg:<br />
Ingen<br />
Side 42
Avdeling for oppvekst og kultur<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
17.02.2012 11010/2012 2012/1437<br />
Saksnummer Utvalg Møtedato<br />
12/34 Formannskapet 07.03.2012<br />
12/26 Bystyret 29.03.2012<br />
Tilskuddsordninger - idrett-, friluft- og nærmiljøseksjonen<br />
Sammendrag<br />
Tidligere har det vært beskrivelser av åtte ulike <strong>til</strong>skuddsområder som idrettslagene har forholdt seg<br />
<strong>til</strong> ved søknader om støtte. Administrasjonen har sett behovet for å forenkle <strong>til</strong>skuddsområdene for å<br />
gjøre dem lettere <strong>til</strong>gjengelig for lag og foreninger i Bodø kommune. Under dette arbeidet har det<br />
blitt forsøkt utarbeidet <strong>til</strong>fredss<strong>til</strong>lende retningslinjer og søknadsskjema for <strong>til</strong>skuddsordningene.<br />
Det foreslås en endring av <strong>til</strong>skuddsområdene hvor disse reduseres <strong>til</strong> to ulike <strong>til</strong>skuddsordninger;<br />
<strong>til</strong>skudd <strong>til</strong> private anlegg og <strong>til</strong>skudd <strong>til</strong> fysisk aktivitet, som skal ivareta idrettslagene og<br />
friluftsorganisasjonene i like stor grad som tidligere ordninger.<br />
Det er utarbeidet ny rutinebeskrivelse for saksbehandling av søknader om <strong>til</strong>skudd <strong>til</strong> idrettslag og<br />
friluftsorganisasjoner. Det har også blitt utarbeidet nye generelle retningslinjer for <strong>til</strong>skudd,<br />
retningslinjer for de to <strong>til</strong>skuddsordningene og <strong>til</strong>hørende søknads- og rapportskjema. Det er tenkt<br />
en felles søknadsfrist for <strong>til</strong>skuddsordningene.<br />
I 2012 foreslås det søknadsfrist satt <strong>til</strong> 15. mai. Behandlingstiden som er nevnt i vedlagte<br />
rutinebeskrivelser foreslås justert forholdsmessig og søknadene vil da bli lagt fram for politisk<br />
behandling i formannskapet 27. juni 2012.<br />
Fra 2013 blir søknadsfristen 15. januar, som er samme frist som det er for de statlige spillemidlene.<br />
Begrunnelsen for å slå sammen <strong>til</strong>skuddsordningene er å samordne, forenkle og forbedre<br />
søknadsprosessen og saksbehandlingen av de ulike <strong>til</strong>skuddsordningene. Det vil også gi Bodø<br />
kommune en økt kontroll over at <strong>til</strong>skuddsmidlene blir brukt <strong>til</strong> det formålet de er søkt <strong>til</strong>.<br />
Administrasjonen anbefaler formannskapet å slutte seg <strong>til</strong> de nye retningslinjene for <strong>til</strong>skudd og<br />
rutinebeskrivelsene i “Tilskuddsordninger – idrett-, friluft- og nærmiljøseksjonen”.<br />
Saksopplysninger<br />
I bystyrets budsjettvedtak for 2012 står det følgende:<br />
“Punkt 27. Tilbakeføring av søkbare kulturmidler:<br />
OK-avdelingen kan i dag bevilge inn<strong>til</strong> 50.000,- <strong>til</strong> ulike prosjekter etter søknad. Beløp over dette<br />
behandles av formannskapet. Dette endres <strong>til</strong> at OK-avdelingen kan bevilge inn<strong>til</strong> 10.000,- etter<br />
søknad, og beløp over dette skal behandles av formannskapet. Midlene legges i sin helhet under<br />
politisk budsjett og Formannskapets disposisjon.”<br />
Side 43
Administrasjonen har med utgangspunkt i vedtaket hatt en gjennomgang av <strong>til</strong>skuddsområdene og<br />
utarbeidet klare rutinebeskrivelser og retningslinjer for behandling av søknader om <strong>til</strong>skudd, hvor<br />
det kommer fram tidsfrister og hvem som er ansvarlig for at oppgavene blir utført.<br />
Det er også utarbeidet et søknads- og rapportskjema som er enkelt å fylle ut og lite tidkrevende.<br />
Dette vil forenkle og gjøre saksbehandlingen og søknadsprosessen mindre tid- og ressurskrevende.<br />
I dag har vi følgende ordninger: <strong>til</strong>skudd <strong>til</strong> barneidrettsskoler, <strong>til</strong>skudd <strong>til</strong> breddeidrett, <strong>til</strong>skudd <strong>til</strong><br />
toppidrett, <strong>til</strong>skudd <strong>til</strong> utstyr, <strong>til</strong>skudd <strong>til</strong> trening (subsidiering), <strong>til</strong>skudd <strong>til</strong> private anlegg, <strong>til</strong>skudd<br />
<strong>til</strong> drift av anlegg og <strong>til</strong>skudd <strong>til</strong> drift av anlegg og subsidiering.<br />
Administrasjonen har i denne prosessen sett behovet for å forenkle <strong>til</strong>skuddsordningene og gjøre<br />
dem lettere <strong>til</strong>gjengelige for lag og foreninger i Bodø Kommune. Økt <strong>til</strong>gjengelighet vil klargjøre<br />
lagenes og foreningenes behov.<br />
Tidligere års variable <strong>til</strong>skudd har vært brukt <strong>til</strong> å gi støtte <strong>til</strong> blant annet arrangementer, kjøp av<br />
utstyr, mindre utredninger/ konsulentarbeid, mindre vedlikeholdsarbeid på anlegg,<br />
barneidrettsskoler og utviklingsprosjekter.<br />
Tilgjengelige midler <strong>til</strong> variable <strong>til</strong>skudd vedtas årlig av Bodø bystyre under budsjettbehandlingen<br />
ved årets slutt. For 2012 er kr. 705.400,- <strong>til</strong>gjengelig for de to foreslåtte <strong>til</strong>skuddsordningene.<br />
Tidligere har det vært løpende saksbehandling for <strong>til</strong>skuddsordningene. Det foreslås nå en fast<br />
søknadsfrist for <strong>til</strong>skudd hvert år, satt <strong>til</strong> 15. januar, som også er fristen for å søke om statlige<br />
spillemidler.<br />
I 2012 foreslås søknadsfristen satt <strong>til</strong> 15. mai. Søknadsfrist 15. januar blir gjeldende fra 2013.<br />
Økonomi<br />
Idrett-, friluft- og nærmiljøseksjonen har en ramme for faste og variable <strong>til</strong>skudd <strong>til</strong> idrett og<br />
friluftsliv på totalt kr. 5.734.400,- etter bystyrets budsjettvedtak for 2012.<br />
Av dette er kr. 4.829.000,- faste <strong>til</strong>skudd <strong>til</strong> idrettslag, organisasjoner og idrettsanlegg.<br />
Det er satt av kr. 705.400,- <strong>til</strong> variable <strong>til</strong>skudd på idrett-, friluft- og nærmiljøseksjonen i 2012.<br />
Tilskuddstype Faste <strong>til</strong>skudd Variable Total ramme<br />
<strong>til</strong>skudd<br />
Tilskudd <strong>til</strong> idrett for aktive med<br />
utviklingshemming<br />
210.000,-<br />
Tilskudd <strong>til</strong> friluftsliv 395.000,-<br />
Tilskudd <strong>til</strong> private anlegg 3.631.000,-<br />
Tilskudd <strong>til</strong> kommunale anlegg 593.000,-<br />
Sum: 4.829.000,- 705.400,- 5.534.400,-<br />
Vurderinger<br />
Ved å utarbeide klare rutinebeskrivelser og retningslinjer for <strong>til</strong>skuddsordningene vil det forenkle<br />
saksbehandlingen, og administrasjonen vil enklere kunne forvalte <strong>til</strong>skuddsordningene.<br />
Klare retningslinjer og et søknads- og rapportskjema som krever lite ressursbruk vil også lette<br />
søknadsprosessen for idrettslagene og friluftsorganisasjonene. Søknads- og rapportskjema gir også<br />
administrasjonen mulighet for å få tettere kontakt med de ulike organisasjonene underveis og etter<br />
gjennomført <strong>til</strong>tak.<br />
Side 44
En fast søknadsfrist i året vil gjøre <strong>til</strong>delingen mellom søkerne likeverdig når alle søknadene blir<br />
behandlet på samme tid.<br />
Tilskuddsordningene får ingen økonomiske konsekvenser for Bodø kommune utover bystyrets<br />
budsjettvedtak.<br />
Konklusjon og anbefaling<br />
Administrasjonens forslag <strong>til</strong> <strong>til</strong>deling blir levert formannskapet. <strong>Forslag</strong>et vil inneholde alle<br />
søknadene som er mottatt, også søknader under kr. 10.000,- som er behandlet administrativt.<br />
Det <strong>til</strong>deles 80% av de variable <strong>til</strong>skuddsmidlene ved <strong>til</strong>delingen, med forbehold om bystyrets<br />
budsjettvedtak. De resterende 20% foreslås det å fordele administrativt gjennom året <strong>til</strong> blant annet<br />
egenorganiserte aktiviteter hvor også administrasjonen kan behandle og <strong>til</strong>dele midler på søknader<br />
over kr. 10.000,-. Disse midlene brukes <strong>til</strong> mindre utredningsarbeid, kartlegging og prosjekter for<br />
lag og foreninger og informasjonsmateriell for administrasjonen (brosjyrer, skilting o.l.). Bruken av<br />
disse midlene rapporteres fra administrasjonen <strong>til</strong> formannskapet ved budsjettårets slutt.<br />
Det foreslås en likeverdig fordeling av de resterende variable midlene på de to <strong>til</strong>skuddsordningene.<br />
50% <strong>til</strong> <strong>til</strong>skudd <strong>til</strong> fysisk aktivitet og 50% <strong>til</strong> <strong>til</strong>skudd <strong>til</strong> private anlegg. Dette utgjør i 2012 kr.<br />
352.700,- for hver ordning.<br />
Idrettslag og friluftsorganisasjoner som jobber målrettet med integrering av funksjonshemmede,<br />
flyktninger/innvandrere og barn og unge blir prioritert ved <strong>til</strong>deling av <strong>til</strong>skudd.<br />
<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> vedtak<br />
1. Bodø formannskap vedtar nye retningslinjer for <strong>til</strong>skudd fra idrett-, friluft- og<br />
nærmiljøseksjonen <strong>til</strong> private anlegg og fysisk aktivitet.<br />
2. Vedlagte retningslinjer for <strong>til</strong>skudd – og søknads- og rapportskjema – legges <strong>til</strong> grunn for<br />
behandlingen av søknader.<br />
3. Vedlagte rutinebeskrivelser legges <strong>til</strong> grunn for Bodø kommunes saksbehandling når det<br />
gjelder <strong>til</strong>skuddssøknader.<br />
Formannskapets behandling i møte den 07.03.2012:<br />
<strong>Forslag</strong><br />
Fra Svein E. Olsen (R):<br />
1. Saken legges frem for bystyret.<br />
2. Administrasjonens forslag <strong>til</strong> <strong>til</strong>deling, innafor budsjettramme, legges årlig frem for<br />
levekårskomiteen før endelig behandling. (Rutinebeskrivelse pkt. 10 justeres <strong>til</strong>svarende)<br />
Votering<br />
<strong>Forslag</strong> fra Olsen (R):<br />
Pkt. 1 enstemmig <strong>til</strong>trådt.<br />
Inns<strong>til</strong>lingen enstemmig <strong>til</strong>trådt.<br />
Side 45
Formannskapets inns<strong>til</strong>ling<br />
4. Bodø bystyre vedtar nye retningslinjer for <strong>til</strong>skudd fra idrett-, friluft- og nærmiljøseksjonen<br />
<strong>til</strong> private anlegg og fysisk aktivitet.<br />
5. Vedlagte retningslinjer for <strong>til</strong>skudd – og søknads- og rapportskjema – legges <strong>til</strong> grunn for<br />
behandlingen av søknader.<br />
6. Vedlagte rutinebeskrivelser legges <strong>til</strong> grunn for Bodø kommunes saksbehandling når det<br />
gjelder <strong>til</strong>skuddssøknader.<br />
Saksbehandler: Rune Lund Sommerseth<br />
Rolf Kåre Jensen<br />
Rådmann<br />
Arne Øvsthus<br />
kommunaldirektør<br />
Trykte vedlegg:<br />
Vedlegg<br />
1 Rutinebeskrivelse<br />
2 Generell informasjon om <strong>til</strong>skuddsordningene<br />
3 Søknads- og rapportskjema<br />
4 Tilskudd <strong>til</strong> private anlegg<br />
5 Tilskudd <strong>til</strong> fysisk aktivitet<br />
Rutinebeskrivelse<br />
Generell informasjon om <strong>til</strong>skuddsordningene<br />
Søknads- og rapportskjema<br />
Tilskudd <strong>til</strong> private anlegg<br />
Tilskudd <strong>til</strong> fysisk aktivitet<br />
Side 46
Rutinebeskrivelser <strong>til</strong>skuddsordninger – idrett-, friluft- og nærmiljøseksjonen.<br />
Følgende rutinebeskrivelser gjelder for de følgende ordningene:<br />
# Oppgaver Frist Ansvarlig<br />
1. Kriteriene og fristene for ordningen gjennomgås av enheten. 1. nov Leder<br />
2. Avklare hvem som blir saksbehandler for ordningen. 1. nov Leder<br />
3. Kriteriene legges ut på nett med alle opplysninger <strong>til</strong>gjengelig 15. des Saksbehandler<br />
(kriterier, frister, budsjettramme, behandlingstid, etc.)<br />
Bystyret vedtar budsjettrammen for <strong>til</strong>skuddsordningen.<br />
4. Annonse i avisen for alle <strong>til</strong>skuddsordninger på idrett-, friluftog<br />
nærmiljøseksjonen.<br />
1. des Idrettsseksjonen.<br />
5. Søknadsfrist <strong>til</strong> Bodø kommune – papir eller elektronisk. 15. jan<br />
6. Melding sendes søker innen tre uker om mottatt søknad – og 1. feb Saksbehandler<br />
behandlingstid. Melding sendes søkere som ikke<br />
<strong>til</strong>fredss<strong>til</strong>ler kriteriene om avslag, eller de får to ukers frist <strong>til</strong><br />
å supplere med opplysninger.<br />
7. Søknadsmatrise utarbeides med opplysninger om hvem som 15. feb Saksbehandler<br />
søker, hva de søker på, kostnader for <strong>til</strong>takene, søknadssum<br />
og anbefalt <strong>til</strong>sagn.<br />
8. <strong>Forslag</strong> på <strong>til</strong>skuddsstørrelse vurderes felles i seksjonsmøte. 15. feb Seksjonsleder<br />
<strong>Forslag</strong>et sendes på høring <strong>til</strong> Bodø Idrettsråd, Bodø<br />
Friluftsforum og Bodø Ungdomsråd.<br />
9. Politisk sak med vurderinger og forslag <strong>til</strong> vedtak leveres Ca. 20. feb Saksbehandler<br />
kultursjef.<br />
10. Formannskapets behandling. 1. mars Formannskapet<br />
11. Formannskapssekretær sender melding om vedtak <strong>til</strong> 15. mars Formann-<br />
saksbehandler.<br />
12. Det utarbeides <strong>til</strong>sagns-/avslagsbrev som sendes søkerne.<br />
Skal inneholde melding om vedtak, kriterier for utbetaling<br />
(rapport og regnskap), frist for anmodning om utbetaling er<br />
1. desember. Signeres av saksbehandler og seksjonsleder.<br />
13. Det er søkers ansvar å rapportere og anmode om utbetaling<br />
innen fristen 1. desember. Blir ikke dette gjort innen 1.<br />
desember inndras midlene, dersom ikke annen avtale er<br />
gjort.<br />
14. Søkers skriftlige anmodning om utbetaling vurderes og<br />
avgjøres for utbetaling av saksbehandler. Utbetaling skjer<br />
fortløpende etter rapportering.<br />
15. Søker kan be om utsettelse for gjennomføring av prosjektet<br />
med inn<strong>til</strong> ett år. Saksbehandler/seksjonsleder avgjør<br />
innvilgelse i hvert enkelt <strong>til</strong>felle.<br />
16. Saksbehandlers beslutning om utbetaling attesteres skriftlig<br />
og gis <strong>til</strong> seksjonsleder. Seksjonsleder anviser deretter <strong>til</strong><br />
utbetaling. Saksbehandler på enheten oppbevarer kopi.<br />
17. Seksjonsleder og saksbehandler er sammen ansvarlig for å ha<br />
kontroll på at utbetalte beløp er i henhold <strong>til</strong> vedtak.<br />
18. Oversikt over hvem som har søkt midler og melding om<br />
vedtak blir lagt ut på Bodø kommunes hjemmeside.<br />
skapssekretær<br />
15. mars Saksbehandler<br />
1. des Saksbehandler<br />
Innen 20.<br />
desember.<br />
Innen 1.<br />
desember<br />
Innen 20.<br />
desember<br />
Saksbehandler<br />
Seksjonsleder<br />
Saksbehandler<br />
Seksjonsleder<br />
Saksbehandler<br />
Seksjonsleder<br />
Seksjonsleder<br />
Saksbehandler<br />
Saksbehandler<br />
Side 47
Generell informasjon om <strong>til</strong>skuddsordningene<br />
Tilskuddsstørrelse<br />
Bodø kommune har i 2012 <strong>til</strong> fordeling;<br />
- Tilskudd <strong>til</strong> aktivitet kr. 352.700,-<br />
- Tilskudd <strong>til</strong> anlegg kr. 352.700,-<br />
Ved hovedfordeling <strong>til</strong>deles 80 % av <strong>til</strong>skuddsrammen. Resterende midler fordeles administrativt i<br />
løpet av siste halvår.<br />
Det kan gis <strong>til</strong>skudd på inn<strong>til</strong> 50 % av dokumenterte kostnader opp <strong>til</strong> maksimum kr. 50.000,-.<br />
Tilskudd vurderes med grunnlag i søknadens budsjett og detaljert søknadsbeskrivelse.<br />
Innvilgede <strong>til</strong>skuddsbeløp utbetales i sin helhet etter gjennomført <strong>til</strong>tak og avgitt rapport med<br />
regnskap.<br />
Krav <strong>til</strong> mottaker av <strong>til</strong>skudd<br />
Tilskudd gis under forutsetning av at <strong>til</strong>taket gjennomføres i samsvar med søknaden. Ved vesentlige<br />
endringer skal saksbehandler i kommunen kontaktes.<br />
Dersom <strong>til</strong>skuddet ikke benyttes i samsvar med forutsetningene, kan <strong>til</strong>skuddet bli redusert.<br />
Mottaker av <strong>til</strong>skudd kan ikke søke nye <strong>til</strong>skudd før rapport og regnskap er levert inn.<br />
Alle som innvilges støtte bes å opplyse om at <strong>til</strong>taket er støttet av Bodø kommune.<br />
Det er søkers ansvar å rapportere og anmode om utbetaling innen to måneder etter fullført <strong>til</strong>tak,<br />
senest 1. desember.<br />
Søknadsfrist: 15. januar.<br />
Gjeldende søknadsskjema skal benyttes. Alle punktene på skjemaet fylles ut.<br />
Saksbehandling<br />
Søknadsskjemaet sendes pr e-post <strong>til</strong> postmottak@bodo.kommune.no<br />
Avslag på søknad om <strong>til</strong>skudd kan påklages i henhold <strong>til</strong> forvaltningslovens bestemmelser. Eventuell<br />
klage må sendes Bodø kommune innen 3 (tre) uker etter at avslagsbrev er mottatt.<br />
Side 48
SØKNADS- OG RAPPORTSKJEMA<br />
seksjon idrett/friluft/nærmiljø<br />
Søknaden gjelder <strong>til</strong>skudd <strong>til</strong> FYSISK AKTIVITET [ ]<br />
(sett kryss) PRIVAT ANLEGG [ ]<br />
Søknadsskjema sendes innen 15. mai 2012 <strong>til</strong><br />
Bodø kommune ved seksjon idrett/friluft/nærmiljø, pb 319, 8001 Bodø, eller<br />
postmottak@bodo.kommune.no<br />
Organisasjon:_________________________________ Organisasjonsnr.:_____________--_________<br />
Kontaktperson:_____________________________________________ tlf.:________-____________<br />
Adresse:___________________________________________________________________________<br />
E-postadresse:______________________________________________________________________<br />
Konto for overføring av <strong>til</strong>skudd:_______________________________________________________<br />
Navn på <strong>til</strong>taket:____________________________________________________________________<br />
Kort omtale av <strong>til</strong>taket:_______________________________________________________________<br />
__________________________________________________________________________________<br />
__________________________________________________________________________________<br />
__________________________________________________________________________________<br />
__________________________________________________________________________________<br />
__________________________________________________________________________________<br />
__________________________________________________________________________________<br />
__________________________________________________________________________________<br />
Målgruppe:________________________________________________________________________<br />
__________________________________________________________________________________<br />
Planlagt gjennomføringstidsrom:__________________________ - ___________________________<br />
Annen relevant informasjon om <strong>til</strong>taket:________________________________________________<br />
__________________________________________________________________________________<br />
__________________________________________________________________________________<br />
Side 49
BUDSJETT OG REGNSKAP FOR TILTAKET<br />
Kostnader<br />
Kostnadstype Budsjett Regnskap<br />
SUM<br />
Finansiering<br />
Inntektstype Budsjett Regnskap<br />
Søknadssum (maks 50 % av dokumenterte kostnader)<br />
Egeninnsats/dugnad<br />
Andre offentlige <strong>til</strong>skudd<br />
Sponsorinntekter<br />
Annet (oppgi hva)<br />
SUM<br />
Dato:___________________ Underskrift søknad:__________________________________________<br />
Søker beholder kopi av dette søknadsskjemaet, og rapporterer på samme skjema når <strong>til</strong>taket er<br />
gjennomført. Rapportering innen to måneder etter gjennomført <strong>til</strong>tak, eller senest 1. desember.<br />
Er <strong>til</strong>taket gjennomført etter planen Vesentlige avvik skal kommenteres:<br />
__________________________________________________________________________________<br />
__________________________________________________________________________________<br />
__________________________________________________________________________________<br />
__________________________________________________________________________________<br />
Dato:__________ Underskrift søknad med budsjett:_______________________________________<br />
Dato:__________ Underskrift rapportering inklusiv regnskap:_______________________________<br />
Side 50
Tilskudd <strong>til</strong> private anlegg for idrett, friluft og nærmiljø<br />
Formål<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Tilskuddet kan benyttes <strong>til</strong> å hjelpe med løpende vedlikehold og mindre<br />
vedlikeholdsoppgaver på egne private anlegg.<br />
Anlegg i lokalmiljøet som stimulerer og <strong>til</strong>fredss<strong>til</strong>ler barns behov for fysisk aktivitet i<br />
organiserte eller egenorganiserte former prioriteres særskilt. Anleggene bør fungere som<br />
gode sosiale møteplasser i lokalmiljøene.<br />
Foreninger som jobber målrettet med integrering av funksjonshemmede,<br />
flyktninger/innvandrere og barn og unge blir prioritert ved <strong>til</strong>deling av <strong>til</strong>skudd.<br />
Tilskudd kan gis <strong>til</strong> kjøp av nødvendig utstyr for å drive søkers idrett.<br />
Tilskuddsordningen gjelder:<br />
Engangsbeløp <strong>til</strong> kjøp av utstyr.<br />
Utvikling og vedlikehold av egne eller leide private idrettsanlegg.<br />
Utvikling av lekeplasser/nærmiljøanlegg.<br />
I hovedsak skal <strong>til</strong>skuddet dekke deler av de dokumenterte utgiftene som generer aktivitet.<br />
Forutsetning for <strong>til</strong>skudd<br />
Det forutsettes at anlegget er åpent for allmenn idrettslig og fysisk aktivitet.<br />
Det gis ikke støtte <strong>til</strong>:<br />
Utbygging eller rehabilitering av eksisterende anlegg, eller <strong>til</strong> nye planlagte anlegg der hvor<br />
dette er spillemiddelberettiget. For disse formålene kan man søke statlige spillemidler.<br />
Dekning av gjeld eller underskuddsgaranti.<br />
Kjøp av personlig treningsutstyr.<br />
Side 51
Tilskudd <strong>til</strong> fysisk aktivitet<br />
Formål<br />
<br />
<br />
<br />
Tilskuddsordningen har som formål å opprettholde eller øke aktiviteten i<br />
idrettslaget/friluftsorganisasjonen, samt stimulere <strong>til</strong> flere og større idrett – og<br />
friluftsarrangement i Bodø. Tilskudd gis både <strong>til</strong> deltaker og publikumsarrangement.<br />
Tilskuddet skal bidra <strong>til</strong> å stimulere <strong>til</strong> nye aktiviteter, samarbeid og et aktivt og mangfoldig<br />
<strong>til</strong>bud av aktiviteter i nærmiljøet.<br />
Idrettslag og friluftsorganisasjoner som jobber målrettet med integrering av<br />
funksjonshemmede, flyktninger/innvandrere og barn og unge blir prioritert ved <strong>til</strong>deling av<br />
<strong>til</strong>skudd.<br />
Tilskuddsordningen gjelder;<br />
Nyoppstartede breddeidrettslag/friluftsorganisasjoner i Bodø kommune.<br />
Nye aktivitets<strong>til</strong>bud i eksisterende idrettslag/friluftsorganisasjoner.<br />
Prosjektstøtte inn<strong>til</strong> 3 år.<br />
Arrangementer: Lokale, regionale, nasjonale og internasjonale idrettsarrangementer i Bodø<br />
kommune.<br />
Forutsetning for <strong>til</strong>skudd<br />
Det forutsettes at laget, foreningen eller organisasjonen driver aktiviteter direkte rettet mot barn og<br />
unge.<br />
Arrangementene skal være åpne for publikum, og annonseres på vanlig måte.<br />
Funksjonshemmede som kjøper billett eller betaler startavgift skal kunne ta med seg<br />
ledsager gratis på arrangementet, når gyldig ledsagerbevis framvises.<br />
Det forutsettes at ungdom i alderen 13-19 år som har Bodø kommunes kulturkort for<br />
ungdom gis rabattert pris på inngang <strong>til</strong>, eller deltagelse i arrangementet på minst 25% av<br />
normal pris.<br />
Regionale/fylkesorganisasjoner kan innvilges <strong>til</strong>skudd dersom midlene øremerkes virksomhet i Bodø<br />
kommune, og det ikke finnes lokallag i Bodø kommune som ivaretar denne aktiviteten.<br />
Det gis ikke støtte <strong>til</strong>:<br />
Å dekke utgifter <strong>til</strong> leie av treningstimer, da idrettslagene allerede mottar slik støtte ved<br />
trening i de kommunale idrettsanleggene.<br />
Kommersielle <strong>til</strong>tak, bedriftsidrettslag, barnehager, skoler eller studentorganisasjoner.<br />
Å dekke underskudd ved gjennomførte arrangementer.<br />
Utgifter <strong>til</strong> servering, premiering samt utgifter <strong>til</strong> honorar, reise og opphold for deltagere på<br />
ulike arrangementer er ikke berettiget støtte.<br />
Kommunale, fylkeskommunale og statlige enheter/etater/virksomheter er ikke berettiget <strong>til</strong> støtte<br />
fra denne ordningen.<br />
Side 52
Økonomikontoret<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
06.02.2012 8339/2012 2011/5001<br />
Saksnummer Utvalg Møtedato<br />
12/36 Formannskapet 07.03.2012<br />
12/27 Bystyret 29.03.2012<br />
Taksering av kommunale barnehager<br />
Sammendrag<br />
Bystyret vedtok i sak 11/156 Økonomiplan 2012-2015 blant annet følgende verbalforslag: “Bystyret<br />
ber Rådmannen komme med en taksering av verdi og en plan som muliggjør overføring av både<br />
drift og eiendom av de kommunale barnehagene <strong>til</strong> driftsledere, ansatte eller andre interessenter. I<br />
denne prosessen ser man også på muligheten for å realisere Bodøsjøen barnehage som en privat<br />
barnehage.”<br />
Saksopplysninger<br />
Bodø kommune driver dag 28 kommunale barnehager hvorav 4 i oppvekstsentre lokalisert med<br />
skoler. Av disse virksomhetene eier kommunen 23 bygg, mens 5 av barnehagene drives i leide<br />
lokaler. I <strong>til</strong>legg <strong>til</strong> dette er det er det 8 avtaler der private barnehager fester tomt av Bodø<br />
kommune.<br />
Kostnad for taksering av byggene ligger på ca 10.000 kr pr enhet og ca 5.000 kr for festetomtene,<br />
totalt ca 270.000 kr. Det er ikke bevilget midler <strong>til</strong> dette arbeidet i budsjettet og finansiering må<br />
derfor avklares før oppdraget kan settes ut på anbud. I forbindelse med regnskapsavslutningen tas<br />
det en gjennomgang av ubenyttede fondsmidler og her også vurdert om det finnes ledige midler<br />
som kan dekke takseringsarbeidet. Det gjenstår midler av statlig finansieringspakke på 31,0 mill kr<br />
som ble <strong>til</strong>delt kommunen 2009 i forbindelse med finanskrisen. Saldo på fondet knyttet <strong>til</strong> uterom i<br />
barnehagene er kr 558.824, og kan disponeres fritt ettersom hele <strong>til</strong>takspakken er rapportert inn og<br />
gjenstående beløp er således forskuttert av kommunen. Noe av dette fondet kan dermed benyttes <strong>til</strong><br />
taksering av kommunale barnehager.<br />
Når det gjelder oppstart av plan som muliggjør overføring av drift og eiendom <strong>til</strong> private<br />
interessenter, er det naturlig at et slikt arbeid igangsettes når en taksering foreligger. Det er videre<br />
bedt om å vurdere muligheten for at nye Bodøsjøen miljøbarnehage, som åpnes høsten 2012, kan<br />
realiseres i privat drift. Bystyret vedtok i sak 11/9 at barnehagen skal drives i kommunal regi og<br />
leiekontrakt med Miljøbarnehagen ble således underskrevet den 25.03.2011. Det er derfor ikke<br />
hensiktsmessig å særskilt vurdere overføring av denne barnehagen på nåværende tidspunkt. Denne<br />
vil likevel vurderes på lik linje med de andre kommunale barnehagene i forbindelse med plan når<br />
den foreligger.<br />
Side 53
<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> inns<strong>til</strong>ling<br />
1. Det settes i gang taksering av kommunale barnehager og festetomter. Kostnad kr 270.000<br />
finansieres gjennom omdisponering av midler fra fond “Uterom barnehager <strong>til</strong>takspakke”.<br />
Formannskapets behandling i møte den 07.03.2012:<br />
<strong>Forslag</strong><br />
Fra Hild Marit Olsen (AP):<br />
Det settes ikke i gang taksering av kommunale barnehager og festetomter.<br />
Votering<br />
Inns<strong>til</strong>lingen ble <strong>til</strong>trådt ved alternativ votering mot forslag fra Olsen (AP) som fikk 4 stemmer<br />
(3AP, 1R).<br />
Formannskapets inns<strong>til</strong>ling<br />
Det settes i gang taksering av kommunale barnehager og festetomter. Kostnad kr 270.000<br />
finansieres gjennom omdisponering av midler fra fond “Uterom barnehager <strong>til</strong>takspakke”.<br />
Saksbehandler: Ronny Seljeseth<br />
Rolf Kåre Jensen<br />
Rådmann<br />
Arne Øvsthus<br />
Kommunaldirektør<br />
Side 54
Byplankontoret<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
07.02.2012 8549/2012 2012/771 L12<br />
Saksnummer Utvalg Møtedato<br />
12/43 Formannskapet 07.03.2012<br />
12/28 Bystyret 29.03.2012<br />
Prinsippsak. Bodøsjøveien 50 - spørsmål om omdisponering av<br />
næringsarealer<br />
Sammendrag<br />
Eiendommen, som har et areal på 54 dekar, er i Kommunedelplan for Bodøsjøen avsatt <strong>til</strong><br />
industriformål. Kommunedelplanen ble vedtatt av bystyret den 6. mai 2004. Formålet var i tråd med<br />
den virksomheten som da eksisterte i området.<br />
Bodøsjøveien 50 eies i dag av Bodøsjøveien Eiendom AS, eiere Gunvald Johansen AS og Elektro<br />
AS.<br />
Da Bodøsjøveien Eiendom AS har hatt vanskelig med å få kjøpere/leietakere i samsvar med<br />
reguleringsformålet, er det fra eiers side tatt initiativ <strong>til</strong> å starte en planprosess med sikte på å<br />
omdisponere deler av eiendommen <strong>til</strong> boligformål.<br />
Det er en generell mangel på ledige næringsarealer i sentrum og sentrumsnære områder i Bodø. I<br />
den sammenheng gjorde formannskapet et vedtak den 13.09.2006 (PS 06/137), som blant annet ga<br />
som føring at det ikke skal skje omdisponeringer av næringsarealer <strong>til</strong> boligformål.<br />
Bodøsjøveien Eiendom AS har i brev av 20.01.12 argumentert for hvorfor det er ønskelig å<br />
omdisponere deler av eiendommen <strong>til</strong> boligformål. Brevet følger som trykt vedlegg <strong>til</strong> saken.<br />
Saksopplysninger<br />
Bodøsjøveien Eiendom AS hevder at man siden 2007 har gjort gjentatte forsøk på å få en rekke<br />
næringsrelaterte etableringer på tomta, uten å lykkes.<br />
I foreliggende sak har Bodøsjøveien AS presentert foreløpige planer som viser utbyggingsområder<br />
for både boligbygging og næringsvirksomhet. I de foreløpige skissene er boligbebyggelsen foreslått<br />
i området nærmest sjøen og delvis opp mot Bodøsjøveien, og næringsarealene er foreslått plassert<br />
på deler av området opp mot Bodøsjøveien. Skissene viser et samlet boligområde med plass <strong>til</strong> ca.<br />
300 boenheter, fordelt på blokker og rekkehus. Bruttoarealer i næringsbygg er satt <strong>til</strong> mellom<br />
25.000 og 28.000 m2.<br />
Nevnte vedtak av 13.09.06 ble gjort i forbindelse med sak om “Næringsarealer-status og<br />
utviklingsmuligheter”, der det uttrykkes at situasjonen for alminnelige bedrifter ikke er<br />
Side 55
<strong>til</strong>fredss<strong>til</strong>lende når det gjelder behov for sentrumsnære næringstomter. Det vises videre <strong>til</strong> at dette<br />
krever et aktivt engasjement for å beholde og utvikle dagens næringsområder og finne løsninger på<br />
kort og lang sikt. I vedtaket ligger det et 10-punktsprogram som er retningsgivende for kommunens<br />
engasjement på dette området. Her heter det blant annet:<br />
“Kortsiktige grep som kan avbøte problemer:<br />
Ingen nye omdisponeringer av næringsarealer <strong>til</strong> boligformål<br />
<br />
<br />
Dette gjelder i forhold <strong>til</strong> gjeldende planer og <strong>til</strong> innholdet i den nye kommunedelplanen for<br />
Sentrum<br />
Kommunen bør i enkeltsaker fastholde og tydelig kommunisere en fast politikk på dette<br />
området”<br />
Bystyret vedtok den 19. mai 2011 Strategisk næringsplan for Bodø 2011-2015 og handlingsplan for<br />
perioden 2011-2012. PS 11/79. I vedtakets punkt 2 sier bystyret: “Eksisterende næringsarealer<br />
skal i utgangspunktet ikke omdisponeres <strong>til</strong> andre formål”.<br />
I brev av 20.01.12, fra Bodøsjøveien AS, redegjøres det altså for planene om omdisponering av<br />
deler av Bodøsjøveien 50 <strong>til</strong> boligformål, og det bes i den sammenheng om at nevnte<br />
formannskapsvedtak revurderes, spesielt for denne eiendommen.<br />
Kommunens administrasjon mener seg bundet av bystyrets vedtak i PS 11/79, derfor bringes<br />
spørsmålet om delvis omdisponering av næringsarealene i Bodøsjøveien 50 fram for bystyret.<br />
Søknaden fra Bodøsjøen Eiendom AS ble sendt Eiendomskontoret og Team Bodø KF <strong>til</strong> uttalelse.<br />
Team Bodø har i brev av 20.02.12 frarådet omdisponering av næringsarealene i Bodøsjøveien 50.<br />
Det påpekes i brevet at eiendommen har vært avsatt <strong>til</strong> industriformål i flere år, også på det<br />
tidspunktet den ble kjøpt av dagens eiere, som således må ha vært innforstått med reguleringsstatus.<br />
I brevet vises det videre <strong>til</strong> at mangel på næringsarealer svekker kommunens konkurransekraft for å<br />
<strong>til</strong>trekke seg nye virksomheter og å videreutvikle eksisterende bedrifter. Nærhet <strong>til</strong> sentrum er ett av<br />
kriteriene bedrifters etableringer ønsker seg. I mangel av ledige kommunale næringsarealer, har<br />
kommunen anbefalt flere bedrifter å søke kontakt med de private eierne av den aktuelle tomta.<br />
Team Bodø peker ellers på den uheldige situasjonen som inntrer når det blir nærhet mellom boliger<br />
og næringsvirksomhet. Næringsvirksomheten vil da lett få strammere betingelser og mindre<br />
“armslag”.<br />
I følge Team Bodø arbeider kommunen planmessig, og med fysiske grep, for å øke <strong>til</strong>gangen <strong>til</strong><br />
næringsarealer. I denne sammenhengen vil det være en paradoksal situasjon dersom det aksepteres<br />
omdisponering av et stort sammenhengende, sentrumsnært areal <strong>til</strong> boligformål.<br />
Eiendomskontoret har i notat oversendt den 21.02.12, vist <strong>til</strong> den generelle mangelen på næringsarealer<br />
<strong>til</strong> nyetablering i sentrum og sentrumsnære områder av byen. Som en konsekvens av dette er<br />
Eiendomskontoret skeptisk <strong>til</strong> å omdisponere arealer som i dag er regulert <strong>til</strong> næringsformål.<br />
Eiendomskontoret mener likevel at kommunen ikke bør s<strong>til</strong>le seg i en situasjon der spørsmålet om<br />
omregulering fra næringsformål <strong>til</strong> boligformål blir <strong>til</strong> hinder for en fornuftig utvikling av Bodø,<br />
sett i en større sammenheng. Terskelen for å gjøre en slik omdisponering bør være relativ høy, og<br />
Side 56
det må forutsettes at en eventuell omdisponering fra næring <strong>til</strong> bolig/eventuelt <strong>til</strong> andre formål i et<br />
område, ses i sammenheng med en omdisponering i et annet område.<br />
Et moment som taler for å <strong>til</strong>late en omdisponering av hele /deler av området Bodøsjøveien 50 fra<br />
nærings- <strong>til</strong> boligformål, er at infrastruktur er opparbeidet og at skole/barnehager er etablert i<br />
området. Det er mulig at en eventuell omdisponering kan/bør ses i sammenheng med<br />
omdisponering <strong>til</strong> næringsformål på Rønvikjordene og Mørkved Sør.<br />
Vurderinger<br />
Plan om omdisponering av arealene i Bodøsjøveien 50 vil være klart i strid med kommunedelplanen<br />
for Bodøsjøen. En evt. omdisponering vil dessuten være i strid med de retningslinjene som er<br />
trukket opp i forannevnte formannskapsvedtak. Formannskapets vedtak gjelder først og fremst vern<br />
om eksisterende næringsområder i kommunen som det er en betydelig mangel av. I <strong>til</strong>legg er<br />
spørsmålet om omdisponering av arealer fra næringsformål <strong>til</strong> andre utbyggingsformål et<br />
arealbruksspørsmål etter plan- og bygningslovens bestemmelser, og som får sin behandling i PNMkomiteen<br />
og bystyret.<br />
Den generelle mangelen på ledige næringsarealer for nyetableringer i sentrum og sentrumsnære<br />
områder av byen, er noe av bakgrunnen for formannskapets vedtak i PS 06/137. Planberedskapen<br />
for næringsetableringer i disse områdene er begrenset og vil bli ytterligere svekket ved at det <strong>til</strong>lates<br />
omdisponeringer, naturlig nok.<br />
I planskissene <strong>til</strong> Bodøsjøveien Eiendom AS er det vist to hovedformål; boligbygging og næring,<br />
der boligdelen er den klart dominerende. Dersom en følger tanken om to hovedformål, som nevnt,<br />
bør det etter byplankontorets syn inngå en betydelig andel av næringsarealer på eiendommen, for<br />
eks. i områdene opp mot Bodøsjøveien. Ved å legge “rene” næringsarealer nærmest Bodøsjøveien<br />
og “rene” boligområder nærmest sjøen, vil en kunne utvikle de to utbyggingsområdene hver for seg,<br />
mens infrastrukturen ses i sammenheng. Dersom boligområdene utvikles først, vil det kanskje i<br />
løpet av utbyggingsprosessen oppstå etterspørsel etter næringstomter på området avsatt <strong>til</strong> det<br />
formålet. Det er en tenkbar fordeling av de to hovedformålene gjøres slik: Ca. en tredjedel av tomta<br />
settes av <strong>til</strong> næringsområde langs Bodøsjøveiens sørside, i hele tomtas lengde, mens resten av<br />
tomta, dvs. ca. to tredjedeler, settes av <strong>til</strong> boligformål. I <strong>til</strong>knytning <strong>til</strong> et evt. boligområde, bør det<br />
settes av et grøntbelte langs sjøen der det gis plass <strong>til</strong> forlengelse av eksisterende kyststi i området.<br />
En fordeling mellom bolig- og næringsarealer som nevnt foran, vil medføre at næringsområdet sør<br />
for Bodøsjøveien får en viss sammenheng med eksisterende næringsområde på nordsiden av<br />
Bodøsjøveien. En eventuell framtidig reguleringsplanprosess vil måtte ta s<strong>til</strong>ling <strong>til</strong> den detaljerte<br />
arealbruken på eiendommen.<br />
Konklusjon og anbefaling<br />
Bodøsjøveien 50 er i privat eie, noe som blant annet betyr at eierne selv har hånd om framdrift av<br />
utviklingen av området, innenfor den arealbruken som <strong>til</strong>lates.<br />
Som Eiendomskontoret uttaler, er at infrastruktur er opparbeidet og skole og barnehager er etablert.<br />
Dette, sammen med en attraktiv orientering av området mot Saltfjorden, gjør at deler av området er<br />
interessant som boligområde, mens den delen av området som ligger nærmest Bodøsjøveien er best<br />
egnet som næringsområde, slik det ligger inn <strong>til</strong> hovedsamleveien gjennom Bodøsjøenområdet.<br />
Dersom det utarbeides en reguleringsplan med sikte på omdisponering av arealer, vil de ulike<br />
sidene ved saken bli gjenstand for konsekvensutredning.<br />
Side 57
<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> inns<strong>til</strong>ling<br />
Bystyret s<strong>til</strong>ler seg positivt <strong>til</strong> at det igangsettes en reguleringsplanprosess med sikte på en ny<br />
vurdering av arealbruken i Bodøsjøveien 50. I <strong>til</strong>felle det blir snakk om omdisponering av arealene<br />
<strong>til</strong> annet enn næring, skal det gjennomføres en konsekvensutredning.<br />
Formannskapets behandling i møte den 07.03.2012:<br />
Votering<br />
Inns<strong>til</strong>lingen <strong>til</strong>trådt mot 1 stemme (R).<br />
Formannskapets inns<strong>til</strong>ling<br />
Bystyret s<strong>til</strong>ler seg positivt <strong>til</strong> at det igangsettes en reguleringsplanprosess med sikte på en ny<br />
vurdering av arealbruken i Bodøsjøveien 50. I <strong>til</strong>felle det blir snakk om omdisponering av arealene<br />
<strong>til</strong> annet enn næring, skal det gjennomføres en konsekvensutredning.<br />
Rolf Kåre Jensen<br />
rådmann<br />
Henrik K. Brækkan<br />
Kommunaldirektør<br />
Annelise Bolland<br />
byplansjef<br />
Saksbehandler: Bjørn Føre<br />
Trykte vedlegg:<br />
1. Forminsket plankart Kommunedelplan for Bodøsjøen<br />
2. Illustrasjonsplan/idéskisse fra Arkitektstudio<br />
Side 58
3. Kartskisse byplankontoret<br />
Utrykte vedlegg:<br />
4. Brev av 20.01.12, fra Bodøsjøen Eiendom AS<br />
5. Notat av 09.02.12, fra byplankontoret, sak <strong>til</strong> høring<br />
6. Brev av 20.02.12, fra Team Bodø KF<br />
7. Notat av 17.02.12, fra Eiendomskontoret<br />
Side 59
Side 60
Side 61
Side 62
Barnehagekontoret<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
22.02.2012 12010/2012 2012/1567<br />
Saksnummer Utvalg Møtedato<br />
12/37 Formannskapet 07.03.2012<br />
12/29 Bystyret 29.03.2012<br />
Organisering av barnehagekontoret<br />
Sammendrag<br />
Bystyret bad i verbalforslag 32 i budsjettvedtaket rådmannen utarbeide en sak på organisering av<br />
barnehagekontoret der man skiller forvaltning og drift av barnehager.<br />
Saksopplysninger<br />
I bystyresak 04/64 (økonomiplan) ble det vedtatt å opprette et utvalg som skulle se på<br />
organiseringen av hele barnehagesektoren i Bodø.<br />
Utvalget fikk følgende mandat<br />
- Skille mellom <strong>til</strong>syn, forvaltning og drift<br />
- Organisatoriske endringer som medfører en mer rasjonell drift<br />
- Økt samarbeid mellom private og kommunale barnehager/eiere<br />
På bakgrunn av mandatet kom utvalget frem <strong>til</strong> følgende<br />
“utvalget ønsker at muligheten for (a) kommunalt foretak og (b) egen kommunal driftsenhet utredes<br />
videre og at en som del av disse modellene vurderer større driftsenheter, og mulighet for barnehage<br />
som del av skole og samordnet med øvrige <strong>til</strong>tak i området i de områder hvor det kan være naturlig.<br />
Disse to alternativer sikrer skille i drift og forvaltning, likebehandling av offentlige og private<br />
barnehager, samt økt og ensrettet fokus på drifting av barnehagene innenfor denne enheten.”<br />
Det ble besluttet å ikke gå videre med oppfølging av denne saken.<br />
Barnehagekontoret har 3 ansatte. Oppgavene består i følgende hovedområder:<br />
- betjener 70 virksomheter, 28 kommunale og 42 private.<br />
- personalledelse og oppfølgning av 28 kommunale styrere<br />
- betjening av det politiske organ gjennom framlegging av saker<br />
- <strong>til</strong>deling av barnehageplasser for både kommunale og private barnehager<br />
- <strong>til</strong>syn med 70 virksomheter<br />
- faglig utvikling av barnehageområdet<br />
- sikre nok barnehageplasser<br />
- delta i mange arbeidsgrupper innenfor oppvekstarbeidet<br />
Vurderinger<br />
Side 63
Ansvar for drift av barnehagene ligger hos styrer i virksomheten. Barnehage kontoret tar seg av<br />
forvaltning og <strong>til</strong>syn.<br />
Tilsynet har inn<strong>til</strong> nå vært utført av ansatte på barnehagekontoret både for kommunale og private<br />
barnehager. For å sikre balanse mellom private og kommunale barnehager vil <strong>til</strong>synet fremover bli<br />
utført av både representanter fra private barnehager og barnehagekontoret.<br />
Ut over dette skal vektlegges at barnehagekontoret står overfor utredning av 2 store saker<br />
- den administrative organisering av de kommunale barnehagene. Denne saken bringes frem<br />
<strong>til</strong> politisk behandling i mai 2012. (verbalforslag 1 i budsjettet)<br />
- driftsoverføring av kommunale barnehager. Første del av saken som tar opp taksering av<br />
eiendommer legges frem for formannskapet 07.03.2012. (verbalforslag 21)<br />
Konklusjon<br />
Barnehagene står foran to store saker som kan endre behovet for tjenester fra barnehagekontoret og<br />
det er derfor ønskelig at disse sakene utredes ferdig før det eventuelt gjøres endringer i organisering<br />
av barnehagekontoret ved å skille forvaltning og drift av barnehagene.<br />
Den nye <strong>til</strong>synsordningen tas i bruk i inneværende år.<br />
Formannskapets behandling i møte den 07.03.2012:<br />
<strong>Forslag</strong><br />
Fra Svein E. Olsen (R):<br />
Pkt. 2 Tilsyn med alle barnehager utføres, som nå, av ansatte på barnehagekontoret.<br />
Votering<br />
Inns<strong>til</strong>lingens pkt. 1 ble enstemmig vedtatt.<br />
Inns<strong>til</strong>lingens pkt. 2 ble vedtatt ved alternativ votering mot forslaget fra Olsen (R) som fikk 1<br />
stemme (R).<br />
Inns<strong>til</strong>lingens pkt. 3 ble vedtatt mot 1 stemme fra (R).<br />
Vedtak<br />
1. Saken tas <strong>til</strong> orientering<br />
2. Tilsyn med alle barnehagene praktiseres som beskrevet i saken<br />
3. Endring i forhold <strong>til</strong> drift og forvaltning av barnehagene ses i sammenheng med<br />
oppfølging av verbalforslagene om administrasjon barnehager og driftsoverføring av<br />
barnehagene.<br />
Side 64
Vedtak<br />
4. Saken tas <strong>til</strong> orientering<br />
5. Tilsyn med alle barnehagene praktiseres som beskrevet i saken<br />
6. Endring i forhold <strong>til</strong> drift og forvaltning av barnehagene ses i sammenheng med oppfølging<br />
av verbalforslagene om administrasjon barnehager og driftsoverføring av barnehagene.<br />
Rolf Kåre Jensen<br />
Rådmann<br />
Arne Øvsthus<br />
Kommunaldirektør<br />
Saksbehandler: Heidi Larsen<br />
Side 65
Byplankontoret<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
20.02.2012 11145/2012 2010/7475 L12<br />
Saksnummer Utvalg Møtedato<br />
12/16 Komite for plan, næring og miljø 08.03.2012<br />
12/30 Bystyret 29.03.2012<br />
Sluttbehandling av detaljreguleringsplan for Nedre<br />
Kvannåsen<br />
Sammendrag<br />
Saken gjelder sluttbehandling av detaljreguleringsplan for Nedre Kvannåsen ved Husvatnet og<br />
Storvatnet, 3,5 km sør for Breivik, i tidligere Skjerstad kommune. Formålet med planen er å fortette<br />
hytteområdet med nye hytter. Planforslaget har vært ute <strong>til</strong> høring og offentlig ettersyn og det kom<br />
inn i alt 11 uttalelser <strong>til</strong> planframlegget, hvorav en innsigelse. Innsigelsen ble reist av<br />
Reindriftsforvaltningen i Nordland v/områdestyret, men denne har blitt løst etter offentlig ettersyn i<br />
dialog mellom <strong>til</strong>takshaver og reindriftsnæringa. Byplansjefen anbefaler at planforslaget blir<br />
vedtatt.<br />
Saksopplysninger<br />
Formål<br />
Formålet med planforslaget er å fortette eksisterende hytteområde med i alt 19 nye hytter. Foruten<br />
byggeområder for hytter, både eksisterende og nye, omfatter planforslaget naustområde, adkomst og<br />
parkering.<br />
Kartutsnittet viser planområdets<br />
beliggenhet nord for Storvatnet og øst<br />
for Husvatnet.<br />
Side 66
Planstatus<br />
Planområdet omfatter det samme området som er satt av <strong>til</strong> eksisterende fritidsbebyggelse i<br />
kommuneplanens arealdel, område; H90, H91, H92 og H93. Den sørlige delen av planområdet er i<br />
<strong>til</strong>legg omfattet av en eldre reguleringsplan; reguleringsplan for Nedre Kvannåsen vedtatt av<br />
Skjerstad kommunestyre 29.08.1982 og denne erstattes av ny detaljplan.<br />
Planforslaget<br />
Hytteområdet er i all hovedsak satt av <strong>til</strong> landbruk,- natur og friluftsliv, samt reindrift (LNFR).<br />
Byggeområdene i planen er satt av <strong>til</strong> henholdsvis fritidsbebyggelse og naustbebyggelse, og i<br />
planen er det lagt <strong>til</strong> rette for å øke antall fritidsboliger fra 24 <strong>til</strong> 37. Av disse er det 15 nye tomter i<br />
forhold <strong>til</strong> dagens situasjon. Grunneierne i området står bak planforslaget og har gjennom<br />
grunneiermøter hatt mulighet <strong>til</strong> å påvirke planforslaget.<br />
Planområdet omfatter et areal på i alt 1495 dekar. Adkomst <strong>til</strong> området skal skje via eksisterende<br />
traktorveg/grusveg fra Breivika. I planen er det lagt <strong>til</strong> rette for parkering langs med hovedvegen inn<br />
i området, og ettersom de fleste hyttene er plassert ved veien i den sørlige delen av planområdet, vil<br />
dette gi lett <strong>til</strong>komst <strong>til</strong> hyttene. Adkomstveien er vinterstengt og i planen er det lagt <strong>til</strong> rette for<br />
vinterparkering ved grendehuset i Breivika.<br />
Maksimal mønehøyde er satt <strong>til</strong> 5,5m og størrelsen på nye tomter er satt <strong>til</strong> 1 dekar. Det er satt av<br />
plass <strong>til</strong> 2 parkeringsplasser pr. fritidsbolig. Største <strong>til</strong>latt bebygd areal (BYA) er satt <strong>til</strong> 120m²<br />
eksklusiv parkering og naust.<br />
Planprosessen<br />
Oppstart av planarbeidet ble annonsert i Avisa Nordland den 13.10.2009 og ved brev datert<br />
12.10.2009 <strong>til</strong> berørte parter, naboer og offentlige myndigheter. Det kom inn i alt 6 merknader ved<br />
varsel om oppstart av planarbeidet og merknadene var fra; Statens Vegvesen,<br />
Reindriftsforvaltningen, Fylkesmannen i Nordland, Saltfjellets Reinbeitedisktrikt, Nordland<br />
Fylkeskommune og Sametinget. For nærmere informasjon om innholdet i merknadene, se vedlagt<br />
planbeskrivelse.<br />
Planforslaget var ute <strong>til</strong> offentlig ettersyn i perioden 29.06.2009 – 29.08.2009, og det kom inn i alt<br />
11 merknader <strong>til</strong> planforslaget, hvorav en innsigelse.<br />
Uttalelser<br />
1. Skjerstad Lokalutvalg<br />
Skjerstad lokalutvalg har ingen merknader <strong>til</strong> planen.<br />
2. Bodø kommune v/Byggesakskontoret<br />
Generelt: Byggesakskontoret etterlyser en vurdering av planens konsekvenser i forhold <strong>til</strong><br />
Naturmangfoldsloven, friluftsinteresser, samt informasjon om radon. Videre er det påpekt at<br />
parkeringsplassene (vinterparkering) bør inngå som et eget plankart med bestemmelser.<br />
Reguleringsbestemmelser:<br />
Til §2: Byggesakskontoret ønsker en avklaring av om tidligere reguleringsplan for området<br />
fortsatt skal gjelde og foreslår at teksten i §2 endres slik: Planen erstatter reguleringsplanen for<br />
Nedre Kvannåsen H904, vedtatt av kommunestyret 29.08.1982.<br />
Til § 2.2b og 3b:<br />
I første setning <strong>til</strong>lates fradeling inn<strong>til</strong> 100 kvm pr tomt/naust, dette er i tråd med bestemmelser i<br />
Side 67
kommuneplanen. I dette vassdraget med vatn som ikke er regulert vil vannstanden kun variere<br />
med årstidsvariasjoner. Forholdet <strong>til</strong> den allmenne ferdsel langs vassdraget <strong>til</strong>sier at tomtearealet<br />
burde reduseres da naust maks kan bebygges med <strong>til</strong>tak inn<strong>til</strong> 20 kvm. Tomtearealet bør av<br />
nevnte grunner reduseres <strong>til</strong> 50 kvm, om ikke, vil nausttomtene gjennomgående bli 100 kvm.<br />
Anbefaler at første setning i begge §§ endres <strong>til</strong>: Det kan fradeles inn<strong>til</strong> BYA= 50 m2 pr<br />
tomt/naust.<br />
Til § 2.2g og 3c: For å harmonisere bestemmelsen med kommuneplanens § 2.4.1 må det<br />
<strong>til</strong>føyes: Maksimal bredde for naust er 3,5 m regnet <strong>til</strong> utvendig kledning/veggliv.<br />
Til § 7.1a: Byggesakskontoret anbefaler at parkeringsplass som angitt i § 4.3a i sin helhet skal<br />
være opparbeidet før det kan gis igangsettings<strong>til</strong>latelse for nytt bygge<strong>til</strong>tak på en av de angitte<br />
tomtene. Eksempelvis dersom H44 skal bygges krever det at P20 er opparbeidet for 6<br />
parkeringsplasser for H21+H24+H44. 2. Før nye hytter kan <strong>til</strong>lates i planområdet må<br />
vinterparkeringsplass FP1 være opparbeidet og gitt ferdigattest, plassene kan da merkes med de<br />
nye tomtene den gjelder for. Ut fra dette foreslås bestemmelsene endret <strong>til</strong>svarende slik at det<br />
klart fremgår hva som skal være opparbeidet av parkeringsplasser før ramme- og<br />
igangsettings<strong>til</strong>latelse for hytte, anneks eller uthus kan gis på nye tomter. Tilsvarende bør<br />
bestemmelsen kreve det samme for nye bygge<strong>til</strong>tak på eksisterende hyttetomter.<br />
Geodatakontoret: Ingen merknader <strong>til</strong> planforslaget<br />
Landbrukskontoret: Ingen merknader <strong>til</strong> planforslaget.<br />
3. Fylkesmannen i Nordland<br />
Fylkesmannen hadde merknader <strong>til</strong> at planforslaget hadde bestemmelser om vinterparkering<br />
som gjaldt utenfor planområdet, samt landskaps<strong>til</strong>passing av byggeområde H43.<br />
4. Sametinget<br />
Ingen merknader.<br />
5. Inge J. Johnsen<br />
Grunneier har merknader <strong>til</strong> eiendom m/gnr. 238 bnr. 29 der han ønsker at planforslaget åpner<br />
for bygging av naust i <strong>til</strong>knytning <strong>til</strong> denne.<br />
6. Statens Vegvesen<br />
Statens vegvesen opplyser at <strong>til</strong>takshaver må søke om avkjørings<strong>til</strong>latelse etter vegloven for<br />
parkeringsplass merket Fpl-3.<br />
7. Erling Sannes<br />
Grunneier på gnr. 137 bnr. 1 og 2, ønsker svar på om reguleringsplanen tar hensyn <strong>til</strong><br />
parkeringsbehovet for andre fritidseiendommer i nærområdet, samt svar på hvor de skal parkere<br />
i framtiden.<br />
8. Svein Larsen<br />
Ønsker hyttetomt innenfor planområdet.<br />
9. Nordland fylkeskommune<br />
Ingen merknader.<br />
10. Norges vassdrags- og energidirektorat (NVE)<br />
NVE er positiv <strong>til</strong> at planen har fastsatt byggegrense mot vassdrag og at ny bebyggelse er<br />
planlagt et stykke fra vassdraget. NVE anbefaler imidlertid at det fastsettes bestemmelser om at<br />
Side 68
det er forbudt å gjennomføre særskilte bygge- og anleggs<strong>til</strong>tak, jamfør plan- og bygningsloven<br />
§12-7 nr. 2. NVE forutsetter ellers at eksisterende kantvegetasjon langs med vassdraget blir<br />
opprettholdt.<br />
11. Reindriftsforvaltningen i Nordland.<br />
Områdetstyret ga innsigelse <strong>til</strong> planforslaget ved offentlig ettersyn. Innsigelsen ble blant annet<br />
begrunnet med at en ytterligere fortetting innenfor området vil forverre situasjonen for<br />
reindrifta, samt påvirke reinens trekkruter.<br />
Prosess etter offentlig ettersyn<br />
Med bakgrunn i at det var fremmet innsigelse <strong>til</strong> planforslaget ble det den 01.11.2011 gjennomført<br />
en befaring i planområdet. Til stede på befaringen var representanter fra grunneierlaget,<br />
reindriftsnæringen, Reindriftsforvaltningen og Bodø kommune v/saksbehandler.<br />
På befaringen diskuterte partene seg fram <strong>til</strong> enighet om endret plassering for de mest konfliktfylte<br />
hyttene i området. Grunneierlaget utarbeidet deretter et nytt revidert kart som ble forelagt<br />
reindriftsforvaltningen <strong>til</strong> vurdering. Bodø kommune mottok deretter et brev fra<br />
Reindriftsforvaltningen datert den 21.12.2011 der det framgikk at innsigelsen var trukket.<br />
Naturmangfoldsloven<br />
§8 (kunnskapsgrunnlaget)<br />
Som en del av denne planprosessen er det innhentet informasjon om naturverdier gjennom<br />
Direktoratet for Naturforvaltning (DN) sin nettside - naturbasen. I denne basen er det opplyst at det<br />
finnes et yngleområde for Storlom i Storvatnet. I følge fylkesmannen er det også registrert toppand,<br />
smålom, hegre, og siland i Storvatnet. Det er i <strong>til</strong>legg registrert tiurleik i nærheten av elva mellom<br />
Storvasskråga og Småvatnan. Rapport utarbeidet av Bioreg i 2008 konkluderer med at det er<br />
observert mest fugl som er relativt utbredd og av trivielle arter i området.<br />
Vi vurderer at det kunnskapsgrunnlaget som er innhentet i forbindelse med dette planarbeidet er<br />
<strong>til</strong>strekkelig.<br />
§9 (føre-var prinsippet)<br />
I planbeskrivelsen er det gjort rede for naturverdiene i og ved planområdet. Planområdet er i all<br />
hovedsak avsatt <strong>til</strong> LNFR områder, med unntak av byggetomtene og naustområdene. Revidert<br />
planutkast er avstemt i forhold <strong>til</strong> reindriftsinteressene.<br />
Byplankontoret vurderer at de negative konsekvensene av dette planforslaget vil være lave.<br />
§10 (økosystem<strong>til</strong>nærming og samlet belastning)<br />
Vi vurderer at den samlede belastningen for planområdet vil være moderat.<br />
§11 (kostnader ved miljøforringelse skal bæres av <strong>til</strong>takshaver)<br />
Vi vurderer at den samlede belastningen for planområdet vil være moderat og at det ikke er aktuelt<br />
å gjennomføre <strong>til</strong>tak for å hindre eller begrense skade.<br />
§12 (miljøforsvarlige teknikker)<br />
Vi vurderer at den samlede belastningen for planområdet vil være moderate og at det ikke er aktuelt<br />
å sette krav <strong>til</strong> materialbruk for å begrense skade på naturmangfoldet. Det vil imidlertd ikke være<br />
<strong>til</strong>latt med byggeaktivitet i hekkeperioden for Storlom.<br />
Side 69
Vurderinger<br />
Planforslaget, slik det foreligger, innebærer en moderat fortetting i forhold <strong>til</strong> vedtatt<br />
reguleringsplan for Nedre Kvannåsen. Ny plan omfatter imidlertid et større område enn denne<br />
planen og følger avgrensning i kommuneplanens arealdel.<br />
Planforslaget har imidlertid blitt justert etter offentlig ettersyn, dette for å imøtekomme innsigelse<br />
reist av Reindriftsforvaltningen og for å få <strong>til</strong> en bedre landskaps<strong>til</strong>pasning av enkelte hytter.<br />
Justeringen har i hovedsak medført at de hyttene som har ligget på markerte høydedrag eller i bratte<br />
skrenter har blitt flyttet nærmere vegen. Planen har også blitt endret slik at vinterparkeringen blir<br />
løst gjennom i benytte eksisterende parkeringsplass i <strong>til</strong>knytning <strong>til</strong> grendehuset i Breivika.<br />
Det var ønsker om en utvidelse av planområdet mot vest for en fritidsbolig på andre siden av elven,<br />
men dette er ikke tatt med i planforslaget da det vil være i strid med overordnet plan. I planforslaget<br />
er det ikke lagt opp <strong>til</strong> nye hytter nærmere Storvatnet enn eksisterende hytter. Planlagt utbygging<br />
foregår i stor grad i et allerede bebygd område og det er lagt inn byggegrense fra vann og vassdrag<br />
for å ivareta kantsoner. Det vil bli noe økt bruk av området i forbindelse med planlagt hyttebygging,<br />
men det er liten grunn <strong>til</strong> å tro at dette vil påvirke dyre- og fuglelivet vesentlig mer enn dagens bruk<br />
av hytteområdet. Dette vil også gjelde ved en eventuell økning i bruk av området i<br />
friluftssammenheng. Det antas å bli mest støy i byggeperioden og det vil ikke bli <strong>til</strong>latt med<br />
bygging i hekkeperioden for storlom ved Storvatnet. Tiltaket vurderes <strong>til</strong> små negative<br />
konsekvenser for dyre- og fugleliv.<br />
I planen legges det stort sett opp <strong>til</strong> fortetting i forbindelse med eksisterende hytter i området og det<br />
er konsentrert lengst sør i planområdet. Det er liten grunn <strong>til</strong> å tro at en fortetting av hytter vil<br />
påvirke bruken av området <strong>til</strong> friluftsliv og det vil fortsatt være store områder som er ubebygde.<br />
Tiltaket vurderes <strong>til</strong> å gi ingen/små negative konsekvenser for friluftsliv.<br />
Konklusjon og anbefaling<br />
Byplansjefen anbefaler at forslag <strong>til</strong> detaljregulering for Nedre Kvannåsen, vedtas slik det er vist på<br />
revidert plankart datert 04.01.2012 med planid. 930, samt med <strong>til</strong>hørende reguleringsbestemmelser<br />
datert 06.12.2012 og planbeskrivelse datert 06.01.2012.<br />
<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> inns<strong>til</strong>ling<br />
Med hjemmel i plan- og bygningslovens §12-12, 1. ledd vedtar Bodø bystyre detaljreguleringsplan<br />
for Nedre Kvannåsen, slik det er vist på plankart med planid. 930, datert 04.01.2012, samt<br />
<strong>til</strong>hørende reguleringsbestemmelser datert 06.12.2012 og planbeskrivelse datert 06.01.2012.<br />
Komite for plan, næring og miljøs behandling i møte den 08.03.2012:<br />
<strong>Forslag</strong><br />
Fra Brigt Kristensen (R):<br />
Tillegg – med følgende endring:<br />
Største <strong>til</strong>latt bebygd areal skal være i samsvar med kommuneplanens bestemmelse (90m2+30m2).<br />
Side 70
Votering<br />
Inns<strong>til</strong>lingen enstemmig vedtatt.<br />
<strong>Forslag</strong> fra Kristensen (R) fikk 6 stemmer (4AP. 1R, 1SV) og falt.<br />
Inns<strong>til</strong>ling fra komite for plan, næring og miljø<br />
Med hjemmel i plan- og bygningslovens §12-12, 1. ledd vedtar Bodø bystyre detaljreguleringsplan<br />
for Nedre Kvannåsen, slik det er vist på plankart med planid. 930, datert 04.01.2012, samt<br />
<strong>til</strong>hørende reguleringsbestemmelser datert 06.12.2012 og planbeskrivelse datert 06.01.2012.<br />
Annelise Bolland<br />
byplansjef<br />
Rolf Kåre Jensen<br />
rådmann<br />
Henrik K. Brækkan<br />
kommunaldirektør<br />
Saksbehandler: Kje<strong>til</strong> Christensen<br />
Trykte vedlegg:<br />
Vedlegg<br />
1 Plankart, planid 930, datert 04.01.2012<br />
2 Planbeskrivelse<br />
3 Planbestemmelser<br />
Utrykte vedlegg:<br />
Plankart i rett målestokk; 3 stk.<br />
Side 71
R=110.00<br />
R=110.00<br />
R=4.50<br />
6.00<br />
R=4.50<br />
R=4.50<br />
R=4.50<br />
R=4.50<br />
R=4.50<br />
R=4.50<br />
R=100.00<br />
R=30.00<br />
30.0<br />
R=50.00<br />
R=15.00<br />
R=30.00<br />
3.00<br />
R=100.00<br />
R=100.00<br />
R=80.00<br />
R=80.00<br />
Y 506400<br />
Y 506700<br />
Y 507000<br />
Y 507300<br />
TEGNFORKLARING<br />
X 7451700 PBL. § 12 - REGULERINGSFORMÅL<br />
X 7451700<br />
Y 507600<br />
Y 507900<br />
Y 508200<br />
Y 508500<br />
BEBYGGELSE OG ANLEGG (PBL § 12-5, nr.1)<br />
H - Fritidsbebyggelse<br />
NO - Naustområde<br />
N - Naust<br />
SAMFERDSELANLEGG OG TEKNISK<br />
INFRASTRUKTUR (PBL § 12-5, nr.2)<br />
FA - Kjøreveg<br />
PV - Privat kjøreveg<br />
P - Parkering<br />
LANDBRUKS-, NATUR OG FRILUFTSOMRÅDER<br />
SAMT REINDRIFT (PBL § 12-5, nr.5)<br />
X 7451400 X 7451400<br />
LNFR - Landbruks-, natur-, og friluftsområder samt reindrift<br />
R=9.00<br />
R=9.00<br />
R=38.00<br />
R=38.00<br />
R=40.00<br />
R=40.00<br />
R=100.00<br />
6.00<br />
3.00<br />
FA1<br />
R=150.00<br />
BRUK OG VERN AV SJØ OG VASSDRAG (PBL § 12-5, nr.6)<br />
Friluftsområder i sjø og vassdrag<br />
R=40.00<br />
R=40.00<br />
R=30.00<br />
R=30.00<br />
LINJE- OG PUNKTSYMBOLER<br />
Planens begrensning<br />
Formålsgrense<br />
Byggegrense<br />
Bebyggelse som inngår i planen<br />
Regulert senterlinje<br />
Regulert kant kjørebane<br />
Regulert parkeringsfelt<br />
Målelinje/Avstandslinje<br />
BAKGRUNNSKART<br />
Høydekurve 5 m<br />
Innsjøkant<br />
Elv/Bekk<br />
Eiendomsgrense<br />
Bygning punkt<br />
Vegkant<br />
Sti<br />
Svartvatnet<br />
X 7451100 X 7451100<br />
LNFR<br />
74.6 daa<br />
H1<br />
1.0 daa<br />
R=7.00<br />
R=100.00<br />
R=50.00<br />
R=25.00<br />
R=25.00<br />
N1<br />
R=30.00<br />
R=40.00<br />
R=8.00<br />
P1<br />
R=15.00<br />
R=10.00<br />
R=50.00<br />
R=50.00<br />
R=7.00<br />
R=50.00<br />
R=20.00<br />
PV1<br />
R=25.00<br />
R=20.00<br />
R=6.00<br />
R=3.00<br />
R=50.00<br />
R=4.00<br />
R=20.00<br />
R=30.00<br />
R=30.00<br />
R=30.00<br />
R=30.00<br />
R=40.00<br />
R=40.00<br />
R=60.00<br />
R=50.00<br />
R=100.00<br />
R=4.50<br />
R=20.00<br />
P2<br />
H2<br />
1.0 daa<br />
N2<br />
R=30.00<br />
Bodø kommune<br />
Ekvidistanse: 5 m<br />
A0, Målestokk: 1:3000<br />
0<br />
30 120 m<br />
R=130.00<br />
R=130.00<br />
R=50.00<br />
LNFR<br />
219.3 daa<br />
Detaljregulering for<br />
Nedre Kvannåsen<br />
SAKSBEHANDLING ETTER PLAN- OG BYGNINGSLOVEN<br />
Oppstartsmøte<br />
Kunngjøring om igangsatt planlegging<br />
Administrativt vedtak<br />
Husvatnet<br />
X 7450800 Offentlig ettersyn i tidsrommet<br />
29.06. - 29.08.2010 S.B.L.<br />
X 7450800<br />
1. gangs behandling<br />
Offentlig ettersyn i tidsrommet<br />
2. gangs behandling<br />
Offentlig ettersyn i tidsrommet<br />
Vedtatt i kommunestyret<br />
Reguleringsplanen vist på kartet er i samsvar med kommunestyrets vedtak.<br />
Bestemmelsene <strong>til</strong> planen er vist i eget dokument.<br />
Dato<br />
ordførerens underskrift<br />
Kartgrunnlag: FKB, Bodø kommune (2011)<br />
Kartreferanse: UTM sone 33, Euref89 (NN54)<br />
Dato<br />
02.09.2009<br />
13.10.2009<br />
29.06.2010<br />
Planident: 930<br />
Sign.<br />
R.H.B.<br />
R.H.B.<br />
S.B.L.<br />
R=40.00<br />
R=4.50<br />
R=100.00<br />
R=150.00<br />
R=7.50<br />
R=7.50<br />
R=4.00<br />
R=4.00<br />
R=1.50<br />
3.00<br />
3.00<br />
P3<br />
6.00<br />
R=40.00<br />
R=100.00<br />
R=100.00<br />
R=40.00<br />
R=40.00R=60.00<br />
R=40.00<br />
R=20.00<br />
R=100.00<br />
R=30.00<br />
R=100.00<br />
R=100.00<br />
R=40.00<br />
PLANEN ER UTARBEIDET DEN 15.03.2010 AV<br />
Revidert:<br />
Jf. avtale reindrift/adm 04.01.2012 R.H.B.<br />
R=60.00<br />
R=40.00<br />
R=40.00<br />
PV2<br />
R=300.00<br />
H3<br />
A/S Salten Kartdata<br />
for Øvre Breivik Grunneierlag<br />
0.8 daa<br />
FA1<br />
R=100.00<br />
R=100.00<br />
R=50.00<br />
R=50.00<br />
R=100.00<br />
R=100.00<br />
X 7450500 X 7450500<br />
R=50.00<br />
R=50.00<br />
R=50.00<br />
R=100.00<br />
R=80.00<br />
3.00<br />
6.00<br />
R=40.00<br />
50.0<br />
H4<br />
1.0 daa<br />
P4<br />
R=4.50<br />
R=5.00<br />
R=40.00<br />
R=50.00<br />
R=50.00<br />
R=150.00<br />
R=40.00<br />
R=40.00<br />
R=20.00<br />
R=10.00<br />
R=10.00<br />
R=15.00<br />
R=40.00<br />
R=100.00<br />
N3<br />
R=40.00<br />
R=15.00<br />
R=30.00<br />
R=100.00<br />
R=100.00<br />
H28<br />
1.0 daa<br />
X 7450200 X 7450200<br />
R=15.00<br />
R=15.00<br />
R=15.00<br />
R=20.00<br />
R=20.00<br />
R=50.00<br />
R=50.00<br />
H29<br />
1.0 daa<br />
R=60.00<br />
R=50.00<br />
R=50.00<br />
R=15.00<br />
R=15.00<br />
R=15.00<br />
R=25.00<br />
R=25.00<br />
R=4.50<br />
R=4.50<br />
P5<br />
R=35.00<br />
R=35.00<br />
LNFR<br />
73.7 daa<br />
P7<br />
R=40.00 R=100.00<br />
R=50.00<br />
R=50.00<br />
R=20.00<br />
R=20.00<br />
R=100.00<br />
R=20.00<br />
R=15.00<br />
R=15.00<br />
R=15.00<br />
50.0<br />
P6<br />
R=4.50<br />
R=4.50<br />
R=50.00<br />
R=50.00<br />
PV3<br />
R=100.00<br />
R=20.00<br />
R=30.00<br />
R=30.00<br />
R=30.00<br />
R=30.00<br />
R=30.00<br />
R=50.00<br />
R=15.00<br />
R=50.00<br />
R=50.00<br />
R=50.00<br />
Småvatnan<br />
R=4.50<br />
R=20.00<br />
R=20.00<br />
R=4.50<br />
R=4.50<br />
R=20.00<br />
R=30.00<br />
R=25.00<br />
H5<br />
1.0 daa<br />
R=100.00<br />
X 7449900 X 7449900<br />
R=50.00<br />
R=10.00<br />
H30<br />
1.0 daa<br />
R=40.00<br />
FA1<br />
R=100.00<br />
R=25.00<br />
6.00<br />
3.00<br />
R=50.00<br />
R=50.00<br />
R=30.00<br />
R=50.00<br />
R=50.00<br />
H31<br />
1.0 daa<br />
R=50.00<br />
R=100.00<br />
R=4.50<br />
R=4.50<br />
P8<br />
X 7449600 X 7449600<br />
R=60.00<br />
R=60.00<br />
R=20.00<br />
R=50.00<br />
R=80.00<br />
R=80.00 R=100.00<br />
R=100.00<br />
R=100.00<br />
R=100.00<br />
R=70.00 R=70.00<br />
R=5.00<br />
R=5.00<br />
R=4.50<br />
P9<br />
R=85.00<br />
R=50.00<br />
R=20.00<br />
R=30.00<br />
R=30.00<br />
Stamvatnet<br />
P10<br />
R=50.00<br />
R=25.0<br />
R=15.00<br />
R=30.00<br />
R=30.00<br />
R=5.00<br />
R=50.00<br />
R=65.00<br />
R=25.00<br />
R=15.00<br />
R=15.00<br />
R=40.00<br />
R=85.00<br />
LNFR<br />
874.7 daa<br />
R=4.50<br />
R=50.00<br />
R=21.00<br />
R=55.00<br />
H6<br />
1.0 daa<br />
X 7449300 X 7449300<br />
R=4.50<br />
R=25.00<br />
R=40.00<br />
R=25.00<br />
R=25.00<br />
50.00<br />
R=50.00<br />
R=50.00<br />
R=50.00<br />
R=60.00<br />
R=30.00<br />
R=30.00<br />
R=4.50<br />
P11<br />
P11<br />
R=30.00<br />
R=30.00<br />
H41<br />
1.0 daa<br />
H18<br />
0.5 daa<br />
H17<br />
0.5 daa<br />
P16<br />
R=4.50<br />
R=4.50<br />
R=70.00<br />
R=70.00<br />
R=70.00<br />
P15<br />
R=4.50<br />
R=4.50<br />
R=100.00<br />
R=100.00<br />
H36<br />
1.0 daa<br />
H35<br />
0.6 daa<br />
R=16.00<br />
R=25.00<br />
R=25.00<br />
R=4.50<br />
P12<br />
R=10.00<br />
R=8.00<br />
P13<br />
H13<br />
1.0 daa<br />
R=10.00<br />
R=20.00<br />
PV4<br />
R=10.00<br />
R=40.00<br />
H7<br />
1.0 daa<br />
H8<br />
1.0 daa<br />
N4<br />
NO1<br />
0.4 daa<br />
H9<br />
0.9 daa<br />
H32<br />
1.0 daa<br />
P17<br />
H15<br />
1.0 daa<br />
H14<br />
3.00<br />
50.00<br />
H23<br />
1.0 daa<br />
H22<br />
1.0 daa<br />
P19<br />
R=4.50<br />
H40<br />
1.0 daa<br />
R=40.00<br />
R=30.00<br />
R=30.00<br />
R=4.50<br />
H39<br />
1.0 daa<br />
P18<br />
H38<br />
1.0 daa<br />
H16<br />
1.0 daa<br />
H37<br />
1.0 daa<br />
1.0 daa<br />
NO2<br />
1.1 daa<br />
N7<br />
P14<br />
H12<br />
2.0 daa<br />
H34<br />
1.0 daa<br />
H11<br />
1.0 daa<br />
N5<br />
50.0<br />
R=4.50<br />
H19<br />
X 7449000 X 7449000<br />
1.0 daa<br />
R=15.00<br />
R=20.00<br />
R=20.00<br />
R=4.50<br />
P21<br />
R=30.00<br />
R=4.50<br />
P20<br />
H42<br />
1.0 daa<br />
N6<br />
H25<br />
1.0 daa<br />
P22<br />
R=4.50<br />
R=4.50<br />
R=25.00<br />
R=10.00<br />
NO3<br />
H21<br />
1.0 daa H20<br />
0.3 daa<br />
1.0 daa<br />
30.00<br />
30.00<br />
H46<br />
1.0 daa<br />
H45<br />
1.0 daa<br />
H27<br />
1.3 daa<br />
R=6.00<br />
R=6.00<br />
R=15.00<br />
FA1<br />
P23<br />
R=4.50<br />
R=500.00<br />
3.00<br />
H43<br />
1.0 daa<br />
H24<br />
1.0 daa<br />
50.00<br />
H10<br />
1.0 daa<br />
LNFR<br />
163.2 daa<br />
30.00<br />
20.00<br />
R=4.50<br />
R=4.50<br />
H26<br />
1.0 daa<br />
H44<br />
1.0 daa<br />
P24<br />
H33<br />
1.0 daa<br />
N8<br />
NO4<br />
1.5 daa<br />
Storvatnet<br />
X 7448700 X 7448700<br />
X 7448400 X 7448400<br />
Målestokk: 1:3000<br />
0<br />
30 120 m<br />
Y 508500<br />
Y 508200<br />
Y 507900<br />
Y 507600<br />
Y 507300<br />
Y 507000<br />
Y 506700<br />
Y 506400<br />
Side 72
<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> detaljregulering for<br />
NEDRE KVANNÅSEN<br />
(930)<br />
PLANBESKRIVELSE<br />
Planforslag Nedre Kvannåsen<br />
Bodø kommune Rev. 06.01.2012<br />
Side 73
15.03.2010 Planbeskrivelse<br />
______________________________________________________________________________<br />
INNHOLD<br />
1.0 Innledning 3<br />
1.1 Oppdragsgiver 3<br />
1.2 Eiendomsforhold 3<br />
1.3 Planlegger 4<br />
1.4 Hensikten med planen 4<br />
1.5 Gjeldende planverk 4<br />
1.6 Konsekvenser endret plan 6<br />
2.0 Registreringer 6<br />
2.1 Planområdet 6<br />
2.2 Eksisterende arealbruk 6<br />
(2.3 Demografiske forhold) 6<br />
2.4 Barn og unge 6<br />
2.5 Infrastruktur 6<br />
2.6 Topografi/grunnforhold 7<br />
2.7 Kulturminner 7<br />
2.8 Naturverdier og biologisk mangfold 7<br />
2.9 Friluftsliv 7<br />
2.10 Klimatiske forhold 7<br />
2.11 Støy 7<br />
2.12 Risiko- og sårbarhet (ROS) 7<br />
3.0 Planfrems<strong>til</strong>ling 7<br />
3.1 Planforslag 7<br />
3.2 Vinterparkering 8<br />
3.3 Plan uteareal 9<br />
3.4 Klima 9<br />
3.5 Arealoppgave 9<br />
3.6 Tilgjengelighet 9<br />
(3.7 Skole/barnehage) 9<br />
(3.8 Utbyggingsavtale) 9<br />
4.0 Planprosess og medvirkning 9<br />
4.1 Deltakere i planprosessen 9<br />
4.2 Kunngjøring igangsatt planarbeid 9<br />
4.3 Innkomne forhåndsmerknader 9<br />
4.4 Samarbeid 11<br />
5.0 Vedlegg 11<br />
______________________________________________________________________________<br />
2<br />
Side 74
15.03.2010 Planbeskrivelse<br />
______________________________________________________________________________<br />
1.0 Innledning<br />
1.1 Oppdragsgiver<br />
Breivik Øvre Grunneierlag v/Jørn Mortensen, Hundestedveien 10, 8003 Bodø. Mob. 90 63 47 15.<br />
E-post: jorn.mortensen@tine.no.<br />
1.2 Eiendomsforhold<br />
Planområdet omfatter både bebygde og ubebygde eiendommer, se tabell nedenfor:<br />
Gnr. Bnr. Fnr. Hjemmelshaver Adresse Poststed Annet<br />
238 69, 73 Alstad Grete Isdamveien 7 A 8009 Bodø<br />
238 15 Andereassen Anita Breivik Øvre 8103 Breivik i Salten<br />
238 5 4 Fredriksen Helene Ukjent 8102 Skjestad<br />
238 68, 70 Fredriksen Lillian Ø Kneiken 4 8021 Bodø<br />
238 68, 80 Fredriksen Trond Kneiken 4 8021 Bodø<br />
238 12, 67 Frendal Jan-Fredrik Breivik Øvre 8103 Breivik i Salten<br />
238 15 1 Hamran Nina Djupos 8215 Valnesfjord<br />
238 61 Hansen Helge Kongsdatterveien 25 8028 Bodø<br />
238 18 1 Hansen Kjell Harald 8103 Breivik i Salten<br />
238 20 2 Hansen Rune Håkon Runden 7 8250 Rognan<br />
238 19 Heggdal Hjørdis J Olsen 6797 Utvik 237/1<br />
238 2 Jakobsen Eva Kristin Breivik Øvre 8103 Breivik i Salten 237/1<br />
238 74 Jakobsen Per Asbjørn Breivik Øvre 8103 Breivik i Salten<br />
238 3 Johansen Bjarne Arvid Breivik Øvre 8103 Breivik i Salten 237/1<br />
238 29 1 Johnsen Inge Jann Breivik Nedre 8103 Breivik i Salten<br />
238 4 1 Johnsen Jarl Idar 8103 Breivik i Salten<br />
238 69, 73 Karlsen Tony Endre Isdamveien 7 A 8009 Bodø<br />
238 14 Kristensen Maren Kristine Breivik Øvre 8103 Breivik i Salten 237/1<br />
238 11 1 Kristiansen Eva Helene Baggerødgata 31 3182 Horten<br />
238 26 Krokslett Kristian Breivik Øvre 8103 Brevik i Salten<br />
238 2 Larsen Ronny Breivik Øvre 8103 Breivik i Salten 237/1<br />
238 28 Lundal Torill S Testad Breivik Øvre 8103 Breivik i Salten 237/1<br />
238 14 Lundal Vegard Breivik Øvre 8103 Breivik i Salten 237/1<br />
238 18 Midtgard Evelyn Sylvie Breivik Øvre 8103 Breivik i Salten<br />
238 20 Mortensen Jørn Gunnar Hundestedveien 10 8003 Bodø<br />
238 6, 10 Nilsen Odd Jørgen Breivik Øvre 8103 Breivik i Salten 237/1<br />
238 16 1 Olsen Jon Børge Elveveien 7 8150 Ørnes<br />
238 14 1 Olsen Knut Åge Langåsveien 28 C 8010 Bodø<br />
238 16 Olsen Leif Johan Breivik Øvre 8103 Breivik i Salten<br />
238 8 Olsen Åse Bergljot Breivik Øvre 8103 Breivik i Salten 237/1<br />
238 17 Pedersen Knut Arne Leif Aunes Vei 4 A 8012 Bodø<br />
238 4, 7 Larsen Svein Ørnflågveien 16 8230 Sulitjelma<br />
238 26 1 Storå Anne Sofie Estensen 8102 Skjerstad<br />
238 26 1 Storå Jan kyrre 8102 Skjerstad<br />
238 5 1 Thoresen Børre Lillegjerdåsen 12 8023 Bodø<br />
______________________________________________________________________________<br />
3<br />
Side 75
15.03.2010 Planbeskrivelse<br />
______________________________________________________________________________<br />
Forts. tabell eiendomsforhold<br />
Gnr. Bnr. Fnr. Hjemmelshaver Adresse Poststed Annet<br />
238 5 1 Thoresen Frank Veslefrikk 8 A 8028 Bodø<br />
238 5 Thoresen Frithjof K Johan Breivik Øvre 8103 Breivik i Salten 237/1<br />
238 5 3 Thoresen Steinar Diket 14 8050 Tverlandet<br />
238 5 1 Thoresen Tom Rokkerud 2436 Våler i Solør<br />
238 29 Thoresen Tore Sofus Wulff 8103 Breivik i Salten 237/1<br />
238 11 Våheim Anne Judith 8103 Breivik i Salten 237/1<br />
238 15 2 Wærnes Elin Helene Hauanveien 2 8200 Fauske<br />
238 9 Aamodt Grethe Hinnsteinveien 61 9415 Harstad 237/1<br />
238 22 Aasmo Øystein Kaare Nedre Rønvik Terrasse 30 8012 Bodø 237/1<br />
238 20 1 Mortensen Jørn Gunnar Hundestedveien 10 8003 Bodø<br />
238 20 3 Mortensen Stig Arne Steinrøysa 8 8006 Bodø<br />
237 1 Kvannåsen Felleseie Se under Annet<br />
238 69, 73 Alstad Grete Isdamveien 7 A 8009 Bodø<br />
1.3 Planlegger<br />
A/S Salten Kartdata, Eliasbakken 7, 8205 Fauske. Tlf. 75 40 24 80 og e-post: firmapost@skd.no.<br />
Organisasjonsnr. 943 551 413.<br />
1.4 Hensikten med planen<br />
Det skal legges <strong>til</strong> rette for 19 nye fritidsboliger innenfor planområdet. Planen omfatter også<br />
<strong>til</strong>hørende atkomst, parkering og friluftsområder. I planen vises også eksisterende fritidsboliger,<br />
naust og vegsituasjon i området.<br />
1.5 Gjeldende planverk<br />
Gjeldende plan for området er reguleringsplan Nedre Kvannåsen H904, vedtatt av<br />
kommunestyret 29.08.1982 og denne erstattes av ny plan. Området inngår i kommuneplanens<br />
arealdel vedtatt av kommunestyret 18.06.2009, som hytteområde H90, H91, H92 og H93.<br />
Storvatnet<br />
______________________________________________________________________________<br />
4<br />
Side 76
15.03.2010 Planbeskrivelse<br />
______________________________________________________________________________<br />
1.6 Konsekvenser endret plan<br />
Ny plan medfører endringer i forhold <strong>til</strong> vedtatt reguleringsplan for Nedre Kvannåsen, ved at<br />
antallet fritidsboliger innenfor gjeldende plan økes fra 24 <strong>til</strong> 37 fritidsboliger. Av disse er det 15<br />
nye tomter i forhold <strong>til</strong> dagens situasjon innenfor området. Ny plan omfatter et større område enn<br />
denne planen og følger avgrensning i kommuneplanens arealdel. Grunneierne i området står bak<br />
planforslaget og har gjennom grunneiermøter hatt mulighet <strong>til</strong> å påvirke utforming av<br />
planforslaget. Det var ønsker om en utvidelse av planområdet mot vest for en fritidsbolig på<br />
andre siden av elven, men dette ble ikke fremmet pga kommunens signaler om at<br />
planavgrensning er låst i forhold <strong>til</strong> overordnet plan. Det vil være rom for forslag om dette i neste<br />
rullering av kommuneplanens arealdel. Ingen av grunneierne har gitt signaler om at planen<br />
medfører negative konsekvenser for eksisterende fritidsboliger.<br />
Det planlegges ingen nye hytter nærmere Storvatnet enn eksisterende hytter. Planlagt utbygging<br />
foregår i stor grad i et allerede bebygd område og det er lagt inn byggegrense fra vann og<br />
vassdrag for å ivareta kantsoner. Det vil bli noe økt bruk av området i forbindelse med planlagt<br />
hyttebygging, men det er liten grunn <strong>til</strong> å tro at dette vil påvirke dyre- og fuglelivet vesentlig mer<br />
enn dagens bruk av hytteområdet. Dette vil også gjelde ved en eventuell økning i bruk av området<br />
i friluftssammenheng. Det antas å bli mest støy i byggeperioden og det vil ikke blir <strong>til</strong>latt med<br />
bygging i hekkeperioden for storlom ved Storvatnet. Tiltaket vurderes <strong>til</strong> små negative<br />
konsekvenser for dyre- og fugleliv.<br />
Storvasskråga sett mot sørvest.<br />
I planen legges det stort sett opp <strong>til</strong> fortetting i forbindelse med eksisterende hytter i området og<br />
det er konsentrert lengst sør i planområdet. Dette er i tråd med kommuneplanen og regionale<br />
retningslinjer om fortetting i bebygde områder fremfor nye når det er mulig. Det er liten grunn <strong>til</strong><br />
å tro at en fortetting av hytter vil påvirke bruken av området <strong>til</strong> friluftsliv og det vil fortsatt være<br />
store områder som er ubebygde. Tiltaket vurderes <strong>til</strong> å gi ingen/små negative konsekvenser for<br />
friluftsliv.<br />
Ny plan gir positive konsekvenser i form av en oppdatert plan i forhold <strong>til</strong> eksisterende situasjon<br />
og i henhold <strong>til</strong> gjeldende standarder samt kommunens regelverk.<br />
______________________________________________________________________________<br />
5<br />
Side 77
15.03.2010 Planbeskrivelse<br />
______________________________________________________________________________<br />
2.0 Registreringer<br />
2.1 Planområdet<br />
Planområdet er på ca 1495,1 daa og ligger langs/mellom Husvatnet og Storvatnet ca 3,5 km sør<br />
for Breivik. Området består av eksisterende fritidsboliger, naust og veger.<br />
Breivik ca 3,5 km nord for planområdet<br />
2.2 Eksisterende arealbruk<br />
Området består i dag av flere fritidsboliger og det går veg gjennom hele planområdet. De fleste<br />
fritidsboligene ligger samlet ved Storvatnet.<br />
(2.3 Demografiske forhold)<br />
2.4 Barn og unge<br />
Planarbeid er annonsert i hht. plan- og bygningsloven.<br />
2.5 Infrastruktur<br />
I Breivik går fylkesveien et lite stykke forbi samfunnshuset før den kommunale vegen fortsetter.<br />
Innenfor planområdet går det privat veg med avkjørsel fra den kommunale vegen. I dag brøytes<br />
det frem <strong>til</strong> der den kommunale vegen slutter. Den private vegen frem <strong>til</strong> området brøytes ikke pr<br />
i dag og det er ikke planer om brøyting i fremtiden, kun ved åpning av veg om våren.<br />
______________________________________________________________________________<br />
6<br />
Side 78
15.03.2010 Planbeskrivelse<br />
______________________________________________________________________________<br />
2.6 Topografi/Grunnforhold<br />
Området ligger langs en åsrygg vest for Blåfjell og langs Husvatnet, Småvatnan, Storvatnet og<br />
Stamvatnet. Grunnforholdene er kjent da deler av området allerede er utbygd. De fleste hyttene<br />
står på pilarer og er lite telehiv. Området består mest av fjell, morenegrus/stein og myr.<br />
Vegetasjonen består av gress, lyng, kratt og skog. På bakgrunn av dette er det vurdert at det ikke<br />
er behov for egne grunnundersøkelser.<br />
2.7 Kulturminner<br />
Det forligger ingen opplysninger om verneverdige kulturminner innenfor området.<br />
2.8 Naturverdier og biologisk mangfold<br />
Det er i henhold <strong>til</strong> naturbasen registrert et yngleområde for storlom i Storvatnet (2001). I følge<br />
Fylkesmannen er det i artsbanken også registrert toppand, smålom, hegre og siland i Storvatnet.<br />
Det er og registrert tiurleik i nærheten av elva mellom Storvasskråga og Småvatnan.<br />
Rapport utarbeidet av Bioreg AS i 2008 opplyser at det ble oppservert mest fugl som er relativt<br />
utbredd og av trivielle arter eks. trost, meis samt et rypekull. Det ble også oppservert fossekall i<br />
nærheten av elva mellom Storvasskråga og Småvatnan. Grunneier opplyser også om at det er<br />
oppservert hønsehauk, men det er grunn <strong>til</strong> å tro at denne er identisk med paret som hekker<br />
nærmere bygda (trives best i furuskog).<br />
2.9 Friluftsliv<br />
I følge kommunens friluftskartlegging er området en del av et større område definert som svært<br />
viktige friluftsområder. Det er sannsynlig at denne klassifiseringen også henger sammen med<br />
bruk av eksisterende hytter og privat veg gjennom planområdet. Sistnevnte benyttes også av<br />
allmennheten.<br />
2.10 Klimatiske forhold<br />
Store deler av planområdet har sol hele dagen fra tidlig morgen <strong>til</strong> langt på kveld. Området er<br />
ikke spesielt utsatt for vind, men en del områder har noe mer vind enn andre. Planforslaget vil<br />
ikke medføre endringer av klima, eller sol/skyggeforhold.<br />
2.11 Støy<br />
Det går privat atkomstveg gjennom området og evt. støy fra denne antas ikke å være i konflikt<br />
med formålet i planen.<br />
2.12 Risiko- og sårbarhet (ROS)<br />
Fylkesmannen i Nordlands sjekkliste for ROS er utfylt og følger vedlagt.<br />
3.0 Planfrems<strong>til</strong>ling<br />
3.1 Planforslag<br />
Plannavn er Nedre Kvannåsen og planid er 930. Planforslaget består av:<br />
plankart av 15.03.2010 (rev. 04.01.2012), målestokk 1:2500 (vedlagt i A0)<br />
reguleringsbestemmelser av 15.03.2010 (rev. 06.01.2012)<br />
Reguleringsforslaget følger avgrensning i kommuneplanen og dekker et større område enn<br />
gjeldende reguleringsplan ved Storvatnet. Formål i ny plan er det samme som i gjeldende plan.<br />
______________________________________________________________________________<br />
7<br />
Side 79
15.03.2010 Planbeskrivelse<br />
______________________________________________________________________________<br />
Planforslaget viser fritidsboliger, naust, veg og friluftsområder. Maksimal mønehøyde er satt <strong>til</strong><br />
5,5 m. Størrelse på nye tomter samt tomter <strong>til</strong> eksisterende fritidsboliger som ikke har egen tomt<br />
er satt <strong>til</strong> 1 daa. Det er satt av 2 parkeringsplasser pr fritidsbolig, både nye og eksisterende.<br />
Byggegrense fra elv er i utgangspunktet 50 m, men for H31, H45 og H46 er den satt <strong>til</strong> 30 m. Her<br />
er det platå som skrår bratt mot elv. Årsak er flytting av tomter etter avtale med reindrifta.<br />
Forholdet mellom bebygd areal og areal <strong>til</strong> utendørs opphold, se pkt.3.5. Bestemmelsene er<br />
utformet i henhold <strong>til</strong> gjeldende lover og kommunens vedtekter med tanke på størrelser bygg,<br />
tomter, veg, bilopps<strong>til</strong>ling m.m.<br />
3.2 Vinterparkering<br />
Innenfor planområdet er det avsatt minimum 1,5 parkeringsplasser pr fritidsbolig. Når det gjelder<br />
parkering om vinteren anser kommunen behovet som mindre og parkeringsplassen ved<br />
”samfunnshuset” opprettholdes. Denne gir 37 p-plasser og litt over 50 % parkeringsdekning.<br />
Fp1<br />
Nedenfor vises to tidligere alternativer <strong>til</strong> vinterparkering, som etter 1.gangs behandling ikke<br />
lenger er aktuelle. Her var det henholdsvis avsatt 35 parkeringsplasser på FP2 (gnr.238 bnr.12) og<br />
38 parkeringsplasser på FP3 (gnr.238 bnr.1).<br />
Alt. løsning for FP3<br />
Fp2<br />
Fp3<br />
______________________________________________________________________________<br />
8<br />
Side 80
15.03.2010 Planbeskrivelse<br />
______________________________________________________________________________<br />
3.3 Plan uteareal<br />
Avfallshåndteringen tas i forbindelse med byggsakene.<br />
3.4 Klima<br />
Det forligger ingen opplysninger om at området har spesielle lokalklimatiske forhold, som det må<br />
tas særlig hensyn <strong>til</strong> ved utbygging av området.<br />
3.5 Arealoppgave<br />
Planområdet er på ca 1495,1 daa. Nedenfor vises forhold mellom blant annet byggeområder og<br />
fellesområder.<br />
Eksisterende fritidsboligareal<br />
Ubebygd fritidsboligareal<br />
Naustareal<br />
LNFR<br />
Vann/elv<br />
Felles veg m/grøft<br />
Privat veg m/grøft<br />
Parkering<br />
Sum<br />
28,6 daa<br />
17,5 daa<br />
3,9 daa<br />
1411,2 daa<br />
6,1 daa<br />
23,0 daa<br />
0,9 daa<br />
3,9 daa<br />
1495,1 daa<br />
I <strong>til</strong>legg utgjør vinterparkering ca 1,4 daa.<br />
3.6 Tilgjengelighet<br />
Det er ca 3,0 km fra vinterbrøytet veg. Flere av tomtene ligger like ved veg, som vil gjøre<br />
atkomsten mye enklere for bevegelseshemmede.<br />
(3.7 Skole/barnehage)<br />
(3.8 Utbyggingsavtale)<br />
4.0 Planprosess og medvirkning<br />
4.1 Deltakere i planprosessen<br />
Bodø kommune: Byplankontoret v/Svein Bjørgo Larsen, Lill Margrete Hildonen og Kje<strong>til</strong><br />
Christensen.<br />
4.2 Kunngjøring igangsatt planarbeid<br />
Oppstart planarbeid ble annonser i Avisa Nordland 13.10.2009. Det ble sendt ut melding om<br />
planlegging 12.10.2009 <strong>til</strong> offentlige myndigheter, naboer og andre berørte parter.<br />
4.3 Innkomne forhåndsmerknader<br />
4.3.1 Statens vegvesen, 22.10.2009<br />
Planområdet ligger i Breivik i Skjerstad og formålet er ny hyttebebyggelse i tråd med<br />
kommuneplanens arealdel. Området får atkomst fra offentlig veg gjennom kommunal veg.<br />
Ingen merknader <strong>til</strong> oppstart.<br />
______________________________________________________________________________<br />
9<br />
Side 81
15.03.2010 Planbeskrivelse<br />
______________________________________________________________________________<br />
4.3.2 Reindriftsforvaltningen Nordland, 16.11.2009<br />
Området ligger innenfor Saltfjellet reinbeitedistrikt, som bruker området <strong>til</strong> flere årstider<br />
og hovedsakelig <strong>til</strong> vinter og vårbeite, deler av området er også klassifisert som tidlig<br />
vårbeite og kalvingsland. Ikke skilt mellom nåværende og fremtidige byggeområder i<br />
avsatt hytteområde i kommuneplanens arealdel. I tidligere kommuneplan for Skjærstad<br />
var det avsatt som eksisterende byggeområde, som forvaltningen anser som ferdig<br />
utbygde. Legger <strong>til</strong> grunn at nye hytter kommer innenfor områder avsatt <strong>til</strong> fremtidig<br />
bebyggelse og ikke i tidligere regulerte og avklarte områder. Området i kommuneplanens<br />
arealdel for Bodø er større enn i tidligere Skjerstad kommune. Ønsker avklaring på om<br />
foreslåtte regulering ligger innenfor område med status som fremtidig hytteområde og<br />
avklaring eksisterende hytter fordelt på H90-H93.<br />
Vår kommentar: Planforslag er utarbeidet i tråd med vedtatt kommuneplan for Bodø.<br />
Planbeskrivelse og bestemmelser viser forhold eksisterende og nye hytter i H90-H93.<br />
Befaring avholdt 01.11.2011 med forvaltning og næring. Vedtak 20.12.2011 i<br />
Områdestyret vedr. flytting av 4 tomter nærmere vei m.m.<br />
4.3.3 Fylkesmannen i Nordland, 17.11.2009<br />
Planfaglige merknader: Viser <strong>til</strong> planstandard Nordland og MDs veileder T-1450 om<br />
planlegging fritidsbebyggelse. Viser <strong>til</strong> ny planbygningslov trådte i kraft 01.07.2009, §12-<br />
11 vedr. iverksetting innen 5 år. Miljøfaglige merknader: Viktig å ivareta strandsonen og<br />
kantvegetasjon gjennom <strong>til</strong>strekkelig ”bufferareal” mellom bebyggelse og strandlinje.<br />
Etablerte stier bør ivaretas for å sikre allmenne friluftsinteresser. Energibruk og<br />
sammenheng størrelse/utnyttelsesgrad. Beredskapsfaglige merknader: Legge <strong>til</strong> rette for<br />
bedre forebygging av risiko og sårbarhet i planleggingen samt bruk av hensynssoner for<br />
skred, ras, flom, akutt forurensning eller radonstråling, støysone osv. i frems<strong>til</strong>lingen.<br />
Kommunens konklusjoner fra vurderingene av aktuell risiko og sårbarhet skal<br />
synliggjøres i plandokumentene.<br />
Vår kommentar: Dette er i hovedsak tatt hensyn <strong>til</strong> i plankart- og bestemmelser. Det<br />
planlegges ikke innlagt vann, avløp eller strøm i fritidsboligene. Fylkesmannens sjekkliste<br />
er vedlagt.<br />
4.3.4 Saltfjellet Reinbeitedistrikt, 18.11.2009<br />
Går imot bygging av flere hytter i dette området. Området er viktig vinterbeiteområde,<br />
noe det er lite av i distriktet. Området er også flytte- og trekkvei for reinen.<br />
Vår kommentar: Planforslag er utarbeidet i tråd med vedtatt kommuneplan for Bodø.<br />
4.3.5 Nordland fylkeskommune, 23.11.2009<br />
Planfaglig innspill: Viser <strong>til</strong> gjeldende fylkesplan med mål for arealpolitikken i perioden<br />
og St. meld. Nf 21 (2004-2005) vedr. arealpolitiske føringer <strong>til</strong> fritidsbebyggelse samt<br />
veileder T-1450 vedr. landskap, miljøverdier, ressursbruk og estetikk. Kulturminnefaglig<br />
innspill: Ingen registrerte automatisk fredete kulturminner innenfor planområdet. Ikke<br />
gjennomført fornminneregistreringer her. Sannsynlig at det finnes kullgroper og andre<br />
kulturminner fra middelalder og førhistorisk tid i planområdet da Breivik nevnt i<br />
middelalderkilder. Nødvendig med befaring som kan gjennomføres vår/forsommer 2010.<br />
Befaring belastes <strong>til</strong>takshaver med kr 4 650,- (7,5 t à kr 620,-). Plan kan ikke<br />
egengodkjennes før forhold <strong>til</strong> automatisk fredete kulturminner er avklart.<br />
______________________________________________________________________________<br />
10<br />
Side 82
15.03.2010 Planbeskrivelse<br />
______________________________________________________________________________<br />
Vår kommentar: Det ble avholdt befaring av Nordland fylkeskommune 29.06.2010 og<br />
rapporten sier at det ikke ble påvist automatisk fredete eller andre verneverdige<br />
kulturminner.<br />
4.3.6 Sametinget, 08.12.2009<br />
Har kjennskap <strong>til</strong> en rekke automatisk fredete samiske kulturminner i de nærliggende<br />
områder. Avventer endelig uttalelse <strong>til</strong> resultat befaring Nordland fylkeskommune<br />
foreligger. Minner om at det ikke må foretas inngrep i marken før planen er endelig<br />
avklart fra kulturminnemyndighetenes side.<br />
Vår kommentar: Viser <strong>til</strong> kommentar under pkt. 4.3.5.<br />
4.4 Samarbeid<br />
Det ble avholdt oppstartskonferanse 02.09.2009 med Bodø kommune, v/Svein Bjørgo Larsen.<br />
Det ble avholdt befaring 29.06.2010 av Nordland fylkeskommune. Det er avholdt befaring<br />
01.11.2011 med representanter fra grunneierlaget, Reindriftsforvaltning v/Yngve G. Stang og<br />
reindriftsnæringen ved Olof A. og Jon A. Kuhmunen.<br />
5.0 Vedlegg<br />
1. Plankart i A0, M 1:2500<br />
2. Plan vist på ortofoto i A0, M 1:2500<br />
3. Bestemmelser.<br />
4. Kopi av oppstartsmelding, annonse og innkomne forhåndsmerknader.<br />
5. ROS-sjekkliste.<br />
6. Situasjonsplan, vinterparkering i A3, M 1:1000.<br />
7. Rapport kartlegging naturverdi av Bioreg AS (13.11.2008)<br />
Alle dokumenter leveres i ønsket format (pdf, word og sosi) i henhold <strong>til</strong> avtale med Bodø<br />
kommune.<br />
______________________________________________________________________________<br />
11<br />
Side 83
FORSLAG TIL PLANBESTEMMELSER FOR DETALJREGULERING FOR NEDRE<br />
KVANNÅSEN (Planid. 930)<br />
Dato for siste behandling i planutvalget den ………………………………………..<br />
Vedtatt av bystyret i møte den <br />
Under K. Sak nr.<br />
<br />
…………………………………………………………………………………………<br />
formannskapssekretær<br />
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------<br />
PLANBESTEMMELSER<br />
§ 1<br />
GENERELT<br />
Bestemmelsene gjelder for det området som på plankartet (planid: 930) er vist med<br />
reguleringsgrense. Området reguleres <strong>til</strong> følgende formål:<br />
1. Bebyggelse og anlegg: Fritidsbolig, Naustområde, Naust.<br />
2. Samferdselsanlegg og teknisk infrastruktur: Kjøreveg, Privat kjøreveg, Parkering.<br />
3. Landbruks-, natur og friluftsområder samt reindrift: Landbruks-, natur og friluftsområder<br />
samt reindrift.<br />
4. Bruk og vern av sjø og vassdrag: Friluftsområder i sjø og vassdrag.<br />
Planen erstatter reguleringsplan for Nedre Kvannåsen H904, vedtatt av kommunestyret<br />
29.08.1982.<br />
§ 2<br />
Side 84
2.1 Fritidsbebyggelse, H1-H46.<br />
§ 3<br />
BEBYGGELSE OG ANLEGG<br />
a) H1-H27 er eksisterende hytter/tomter. De kan opprettholdes og vedlikeholdes i sin<br />
nåværende størrelse og utforming. Eventuell utvidelse eller endring må <strong>til</strong>passes<br />
bestemmelsene.<br />
b) Det kan fradeles inn<strong>til</strong> 1 daa pr tomt/hytte. Tomteavgrensning som er vist på kartet kan<br />
justeres for å <strong>til</strong>passe terrengform og eiendomsgrenser.<br />
c) Største <strong>til</strong>latt bebygd areal (BYA) pr hytte skal ikke overstige 120 m² eksklusiv<br />
parkering og naust. Tak skal utføres som saltak med takvinkel mellom 20 og 30<br />
grader. Bygninger skal oppføres i 1. etasje og maks. gesimshøyde på 3,0 og maks.<br />
mønehøyde på 5,5 m over gjennomsnittlig planert terreng.<br />
d) Bebyggelsen skal ligge så lavt som mulig i terrenget, og evt. fundament skal lukkes<br />
inne. For den enkelte tomt skal det legges ved profiler av eksisterende og nytt terreng<br />
med bygning inntegnet i samme målestokk (1:100).<br />
e) Bebyggelsen skal ha god form og materialbehandling. Utvendige farger på<br />
kledning/tak skal være matte og helst i mørk farge. Tak skal være saltak. Anneks/uthus<br />
skal <strong>til</strong>passes <strong>til</strong>hørende hytte med hensyn <strong>til</strong> materialvalg, form og farge.<br />
f) Minimumskrav <strong>til</strong> uteoppholdsareal på egen tomt settes <strong>til</strong> 100 m 2 pr fritidseiendom.<br />
g) Inngjerding eller oppføring av andre stengsler er ikke <strong>til</strong>latt på tomtene.<br />
Terrasse/balkong kan lukkes inne mot beitedyr. Eventuell opparbeidelse og<br />
beplantning på tomten gjøres på eget ansvar, ift beitedyr.<br />
h) Det er ikke <strong>til</strong>latt med innlagt vann i hyttene. Vann hentes fra nærliggende vannkilder.<br />
i) Kjemikalieklosett og lignende <strong>til</strong>lates ikke. Som toalett skal brukes utedo eller bio-do<br />
av godkjent type. Eventuell mulighet for avrenning skal hindres ved plassering av<br />
doene i god avstand fra naturlige vannsik.<br />
2.2 Naustområde, NO1-NO4.<br />
a) Eksisterende naust innenfor område regulert <strong>til</strong> NO1-NO4 kan opprettholdes og<br />
vedlikeholdes i sin nåværende størrelse og utforming. Eventuell utvidelse eller endring<br />
må <strong>til</strong>passes bestemmelsene.<br />
b) Det kan fradeles inn<strong>til</strong> BYA=50 m 2 pr tomt/naust. Tomteavgrensning som er vist på<br />
kartet kan justeres for å <strong>til</strong>passe terrengform og eiendomsgrenser.<br />
c) I område NO1 kan det fradeles to nausttomter i <strong>til</strong>legg <strong>til</strong> eksisterende nausttomter<br />
238/69 og 238/70.<br />
d) I område NO2 kan det fradeles tre nausttomter, i <strong>til</strong>legg kan det fradeles tomt <strong>til</strong><br />
eksisterende naust på 238/10.<br />
Side 85
e) I område NO3 kan det fradeles en nausttomt, i <strong>til</strong>legg kan det fradeles tomt <strong>til</strong><br />
eksisterende naust på 238/11.<br />
f) I område NO4 kan det fradeles tre nausttomter fordelt med en på 238/9, en på 238/26<br />
og en på 238/28.<br />
g) Største <strong>til</strong>latt bebygd areal (BYA) pr naust skal ikke overstige 20 m² . Naust skal<br />
oppføres i 1. etasje, ha god form og materialbehandling. Tak skal utføres som saltak.<br />
Mønehøyden skal maks. være 3,5 m målt fra gjennomsnittlig planert terreng.<br />
Maksimal bredde for naust er 3,5 m regnet fra utvendig kledning/veggliv. Utvendige<br />
farger på kledning/tak skal være matte og helst i mørk farge. Bygningen skal ikke ha<br />
vindu, og skal ikke innredes <strong>til</strong> overnatting.<br />
h) Plassering av naust skal være <strong>til</strong> minst mulig sjenanse for allmennhetens frie ferdsel.<br />
Det skal ikke settes opp stengsler o.l. som fører <strong>til</strong> privatisering av strandsonen.<br />
2.3 Naust, N1-N8.<br />
a) N1-N8 er eksisterende naust. De kan opprettholdes og vedlikeholdes i sin nåværende<br />
størrelse og utforming. Eventuell utvidelse eller endring må <strong>til</strong>passes bestemmelsene.<br />
b) Det kan fradeles inn<strong>til</strong> BYA=50 m 2 pr tomt/naust. Tomteavgrensning som er vist på<br />
kartet kan justeres for å <strong>til</strong>passe terrengform og eiendomsgrenser.<br />
c) Største <strong>til</strong>latt bebygd areal (BYA) pr naust skal ikke overstige 20 m² . Naust skal<br />
oppføres i 1. etasje, ha god form og materialbehandling. Tak skal utføres som saltak.<br />
Mønehøyden skal maks. være 3,5 m målt fra gjennomsnittlig planert terreng.<br />
Maksimal bredde for naust er 3,5 m regnet fra utvendig kledning/veggliv. Utvendige<br />
farger på kledning/tak skal være matte og helst i mørk farge. Bygningen skal ikke ha<br />
vindu, og skal ikke innredes <strong>til</strong> overnatting.<br />
i) Plassering av naust skal være <strong>til</strong> minst mulig sjenanse for allmennhetens frie ferdsel.<br />
Det skal ikke settes opp stengsler o.l. som fører <strong>til</strong> privatisering av strandsonen.<br />
4.1 Kjørevei, FA1.<br />
§ 4<br />
SAMFERDSELANLEGG OG TEKNISK INFRASTRUKTUR<br />
a) FA1 er felles atkomst for alle hyttene i planområdet og <strong>til</strong>støtende eiendommer og<br />
reindriften. For drift og vedlikehold av veien henvises <strong>til</strong> veilovens § 54.<br />
4.2 Privat kjørevei, PV1-PV4.<br />
a) PV1-PV4 er privat atkomst <strong>til</strong> følgende fritidsboliger:<br />
Side 86
+ +<br />
Privat kjørevei Fritidsbolig<br />
PV1<br />
H1<br />
PV2<br />
H3<br />
PV3<br />
H29<br />
PV4 H12 H13 H3 4<br />
4.3 Parkeringsplass, P1-P24.<br />
a) Det skal settes av minimum 2,0 parkeringsplasser pr fritidsbolig innenfor planområdet.<br />
P1-P24 er parkeringsplasser <strong>til</strong>hørende følgende fritidsboliger:<br />
+<br />
+ +<br />
+ +<br />
+<br />
+ + +<br />
+ +<br />
+ +<br />
+<br />
+<br />
+ +<br />
+<br />
+ + +<br />
Parkeringsplass Fritidsbolig<br />
P1<br />
H1<br />
P2<br />
H2<br />
P3<br />
H3<br />
P4<br />
H4<br />
P5<br />
H28<br />
P6<br />
H29<br />
P7 H5 H3 0<br />
P8<br />
H31<br />
P9<br />
H32<br />
P10<br />
H9<br />
P11 H6 H7 H8<br />
P12 H10 H11 H3 3+ H3 5<br />
P13<br />
H13<br />
P14 H12 H3 4<br />
P15 H14 H15 H3 6 H3 7<br />
P16 H16 H20 H 38<br />
P17 H17 H18 H4 1<br />
P18 H19 H 39<br />
P19 H22 H4 0<br />
P20 H21 H24 H4 2<br />
P21 H23 H4 3<br />
P22<br />
H25<br />
P23<br />
H44<br />
P24 H26 H27 H45 H4 6<br />
§ 5<br />
LANDBRUKS-, NATUR OG FRILUFTSOMRÅDER SAMT REINDRIFT<br />
5.1 Landbruks-, natur og friluftsområder samt reindrift, LNFR<br />
a) Innenfor områdene regulert <strong>til</strong> LNFR skal det ikke føres opp bygninger og andre<br />
tekniske anlegg. Området skal kunne brukes aktivt <strong>til</strong> reinbeite. Området kan benyttes<br />
i henhold <strong>til</strong> bestemmelsene i friluftsloven og reindriftsloven.<br />
§ 6<br />
BRUK OG VERN AV SJØ OG VASSDRAG<br />
Side 87
6.1 Friluftsområder i sjø og vassdrag<br />
a) Innenfor områdene regulert <strong>til</strong> friluftsformål i sjø og vassdrag skal det ikke plasseres<br />
anlegg som er <strong>til</strong> hinder for fiske eller alminnelig båttrafikk gjennom området.<br />
7.1 Utbygging - rekkefølgebestemmelser<br />
§ 7<br />
DIVERSE BESTEMMELSER<br />
a) Det skal ikke gjennomføres byggearbeid i perioden fra 1.april <strong>til</strong> 15.juli pga hekking<br />
(storlom). Dette gjelder også for nye bygge<strong>til</strong>tak på eksisterende hyttetomter.<br />
b) Før det gis ramme- og igangsettings<strong>til</strong>latelse for oppføring av nye hytter, skal hele<br />
parkeringsplassen som vedkommende hytte sokner <strong>til</strong> være ferdig opparbeidet jf. § 4.3<br />
a). Dette gjelder også for nye bygge<strong>til</strong>tak på eksisterende hyttetomter. Fradeling av<br />
tomter kan gjøres uavhengig av dette.<br />
c) Skulle det under arbeid i marken komme frem gjenstander eller levninger, for<br />
eksempel ansamlinger av trekull eller unaturlige/uventede steinkonsentrasjoner, som<br />
viser eldre aktivitet i området, må arbeidet stanses og melding sendes<br />
kulturminnemyndighetene omgående, jf. Lov 9. Juni 1978 nr. 50 om kulturminner, §<br />
8. Sametinget skal ha særskilt varsel.<br />
oooooooooooooooo<br />
Planbestemmelsene utarbeidet den 15.03.2010 av<br />
A/S Salten Kartdata på vegne av Breivik Øvre Grunneierlag.<br />
Revidert: SKD, 06.01.2012<br />
Side 88
Byplankontoret<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
04.10.2011 58355/2011 2011/3518 L12<br />
Saksnummer Utvalg Møtedato<br />
12/17 Komite for plan, næring og miljø 08.03.2012<br />
12/31 Bystyret 29.03.2012<br />
Planlegging av ny småbåthavn og bystrand i Breivika<br />
Sammendrag<br />
Denne saken er et <strong>til</strong>svar på Bystyrets vedtak i sak PS 11/21 som ble fattet februar 2011.<br />
Det utredes anlagt ei offentlig flerbrukshavn/småbåthavn med molo i Breivika i kombinasjon med<br />
videreutvikling av bystranda. Forundersøkelsene viser at det er teknisk mulig å anlegge moloen og<br />
havna og dette lar seg forene med videreutviklingen av bystranda. Det er derfor planlagt igangsatt et<br />
reguleringsarbeid for ei ny småbåthavn og bystranda i Breivika.<br />
Saksopplysninger<br />
Bystyret vedtok 17.02.2011, i sak PS 11/21 “Molo vest - sentrumsnære anlegg for småbåter” bl.a.<br />
følgende:“… Breivika utredes som mulig framtidig permanent småbåthavn, kombinert med<br />
videreutvikling av bystranda …”.<br />
De foreløpige tekniske undersøkelsene<br />
(bunnforhold, strømforhold osv.) viser at<br />
prosjektet lar seg gjennomføre og forene med<br />
videreutvikling av bystranda.<br />
Multiconsult har utført stabilitetsberegninger<br />
for en evt. molo i Breivika i forbindelse med<br />
prosjektet “Molo vest”. Rapporten ble<br />
ferdigs<strong>til</strong>t desember 2010 og konkluderer med<br />
at det er mulig å anlegge moloen og at det er<br />
nødvendig med motfylling for å oppnå<br />
stabilitet.<br />
Videre ble det den 17.08.11 avholdt en “oppstartkonferanse” hvor bl.a. SINTEF byggforsk var <strong>til</strong><br />
stedet. SINTEF bemerket at problemer knyttet <strong>til</strong> strømforhold når det gjelder naboskap mellom<br />
moloen og bystranda er løsbare.<br />
For å komme videre med saken ble det avholdt et møte 10.01.2012 mellom administrasjonen og<br />
representanter fra Bodø båtforening og Bodø seilforening. Rådmannen, kommunaldirektør,<br />
byplansjef og saksbehandler var <strong>til</strong> stede fra administrasjonen.<br />
Side 89
Konklusjonen fra dette møtet var at byplankontoret tar ansvar for å utarbeide reguleringsplan for et<br />
område som dekker land- og sjøarealer <strong>til</strong> ny småbåthavn med molo og området for bystranda med<br />
<strong>til</strong>hørende infrastruktur. Det videre utviklingsarbeidet med realisering og finansiering tas ikke<br />
s<strong>til</strong>ling <strong>til</strong> i arealplanarbeidet. Kommunen tar ikke på seg noen økonomiske forpliktelser <strong>til</strong><br />
gjennomføring av <strong>til</strong>taket ved utarbeiding av reguleringsplanen. Det er imidlertid nødvendig å få<br />
reguleringsplanen på plass slik at denne kan danne grunnlag for utbygging av moloen og<br />
småbåthavna. Det vil bli invitert <strong>til</strong> nært samarbeid om planleggingen med særlig berørte parter.<br />
Første trinn i planarbeidet vil være utarbeiding av forslag <strong>til</strong> planprogram. Det vil bli vurdert her om<br />
det er behov for ytterligere faglige utredninger enn det som allerede er gjennomført. <strong>Forslag</strong> <strong>til</strong><br />
planprogram vil forelegges PNM før det sendes ut <strong>til</strong> offentlig ettersyn og på høring.<br />
Det videre arbeidet vil bestå av 2 selvstendige prosjekter, dvs. anlegg av småbåthavna og<br />
videreutvikling av bystranda. Man er nødt <strong>til</strong> å se de to prosjektene i sammenheng pga. hverandres<br />
naboskap og de konsekvensene dette innebærer.<br />
Det har allerede blitt avholdt møter, bl.a. med grunneierne og Bodø båtforening/seilforening<br />
(referansegrupper). Prosjektgruppa består av Bodø havn KF, Kommunalteknisk kontor, OKavdeling<br />
og Byggesakskontoret.<br />
Det vises også <strong>til</strong> at Bodø havn startet opp et reguleringsarbeid for ny flerbrukshavn i Indre havn.<br />
Flerbrukshavn her vil være av midlertidig karakter og skal avvikles når behovet for kaiområdet <strong>til</strong><br />
opprinnelig regulert formål kommer <strong>til</strong> gjennomføring.<br />
Vurderinger<br />
Utarbeiding av en reguleringsplan for området vil være første skritt i realisering av en mulig molo<br />
og småbåthavn i Breivika. Planen vil også danne grunnlag for videreutvikling av bystranda med<br />
<strong>til</strong>hørende serviceanlegg, parkering og atkomst.<br />
Byplankontoret har allerede gjort et forarbeid men den formelle planprosessen starter når bystyret<br />
gir sin <strong>til</strong>slutning <strong>til</strong> denne foreslåtte arbeidsmåten.<br />
Konklusjon<br />
Utarbeiding av en reguleringsplan for ny småbåthavn, molo og bystranda skal legge <strong>til</strong> rette for og<br />
gi et formelt grunnlag for gjennomføring av disse prosjektene. Det er ikke lagt føringer for hvem<br />
som evt. skal stå for gjennomføring av planen. Dette må tas opp seinere som egen sak.<br />
Side 90
<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> inns<strong>til</strong>ling<br />
Bystyret tar saken <strong>til</strong> orientering.<br />
Komite for plan, næring og miljøs behandling i møte den 08.03.2012:<br />
Votering<br />
Inns<strong>til</strong>lingen enstemmig vedtatt.<br />
Inns<strong>til</strong>ling fra komite for plan, næring og miljø<br />
Bystyret tar saken <strong>til</strong> orientering.<br />
Annelise Bolland<br />
Byplansjef<br />
Rolf Kåre Jensen<br />
Rådmann<br />
Henrik Brækkan<br />
Kommunaldirektør<br />
Saksbehandler: Soia Finoana Rahasindrainy<br />
Trykte vedlegg:<br />
Referat fra møte med Bodø båtforening og seilforening den 10.01.12<br />
Utrykte vedlegg:<br />
Bystyrets sak PS 11/21<br />
Side 91
Helsekontoret<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
20.02.2012 11509/2012 2010/15054 X20<br />
Saksnummer Utvalg Møtedato<br />
12/5 Eldrerådet 05.03.2012<br />
12/5 Ruspolitisk råd 06.03.2012<br />
12/4 Råd for funksjonshemmede 06.03.2012<br />
12/8 Komitè for levekår 08.03.2012<br />
12/32 Bystyret 29.03.2012<br />
Smittevernplan 2012 – 2016.<br />
Sammendrag<br />
Lov om vern mot smittsomme sykdommer i 1994 ga et samlet lovverk for å beskytte befolkningen<br />
mot smittsomme sykdommer. Smittevernloven har som et virkemiddel at alle kommuner skal lage<br />
en smittevernplan basert på lokale forhold, jfr. § 7-2. Dette arbeidet er <strong>til</strong>lagt kommuneoverlegen<br />
med ansvar for smittevern.<br />
Helsemessig- og sosial beredskapsplan er en delplan av Bodø kommunes krise- og katastrofeplan. I<br />
helsemessig- og sosial beredskapsplan er det egne delplaner for: psykososial oppfølging -<br />
kriseteamet, smittevern og pandemi. Andre relevante planer for smittevernarbeidet er risiko og<br />
sårbarhets analyser (ROS-analyse) for Bodø kommune og Sikkerhets- og beredskapsplan for<br />
vannforsyning.<br />
Målet er at smittevernarbeidet skal sikre befolkningen et vern mot smittsomme sykdommer ved å<br />
1. Forebygge utbrudd av smittsomme sykdommer.<br />
2. Motvirke smitteoverføring i befolkningen når sykdom har oppstått.<br />
Planen beskriver de <strong>til</strong>tak og tjenester kommunen har for å forebygge smittsomme sykdommer og<br />
motvirke at de blir overført, både i det daglige rutinearbeid og i beredskapssituasjoner.<br />
Planen skal sikre at smittevernlovens krav oppfylles, og at <strong>til</strong>tak og ressurser samordnes.<br />
Fra 1. januar 2012 er den nye Folkehelseloven trått i kraft. Forebyggende og helsefremmende <strong>til</strong>tak<br />
er etter denne loven et ansvar for alle sektorer og nivåer, ikke bare helsesektoren alene.<br />
Saksopplysninger<br />
Lov om vern mot smittsomme sykdommer (1994) (Smittevernloven) er basis for smittevernarbeidet<br />
i kommunen. Loven gir klare oppgaver <strong>til</strong> helsepersonell, kommunelege med særskilt ansvar for<br />
smittevern, kommunestyret og andre offentlige etater. Vern mot smittsomme sykdommer er et<br />
viktig offentlig ansvarsområde på alle forvaltningsnivå slik det fremgår av den nye<br />
Folkehelseloven.<br />
Side 92
Svineinfluensapandemien er et illustrerende eksempel på rollefordeling mellom sentrale statlige<br />
helsemyndigheter (Helse- og omsorgsdepartementet, Helsedirektoratet, Helse<strong>til</strong>synet), fagressurser<br />
(Folkehelseinstituttet), regionale myndigheter (Helse<strong>til</strong>synet i Nordland), Regionale helseforetak<br />
(Helse Nord RHF), Helseforetak (Nordlandssykehuset HF) og kommunene.<br />
I <strong>til</strong>legg kommer en rekke samarbeidslinjer, både i Norge og <strong>til</strong> internasjonale organer, eksempelvis<br />
Verdens helseorganisasjon (WHO) og European Centers for Disease control (ECDC).<br />
Det er en stor samhandlingsstruktur med komplisert logistikk. Oppdaterte og samstemte planer på<br />
alle sektorer og alle nivå er viktig for forebygging, behandling og epidemibekjempelse. Regelverk<br />
og planer kan ikke skreddersys for enhver tenkbar framtidig situasjon, men kan bidra <strong>til</strong> å redusere<br />
behovet for improvisasjon. Oppdatert og operativ fagkunnskap kombinert med mulighet for rask og<br />
fleksibel nettverksorganisering har vist seg å være effektivt.<br />
Ingen deler av samfunnet er uberørt av smitteproblematikk. Det blir tydeligere i en pandemi, men<br />
gjelder på mange måter ellers også. <strong>Forslag</strong>et <strong>til</strong> revidert smittevernplan for Bodø kommune viser<br />
de mange arbeidsområdene som er berørt. Både mikrober og samfunnsforhold endrer seg i høyt<br />
tempo, dermed også behovet for å revidere planen. Men revisjonsarbeidet bør samordnes med<br />
revisjon av kommuneplanene for øvrig slik at det <strong>til</strong> enhver tid er samsvar.<br />
God velferdspolitikk er god helsepolitikk. Bedring av levestandard var et viktigere bidrag <strong>til</strong><br />
bekjempelse av tuberkulose enn oppfinnelsen av medikamenter mot sykdommen. Tilrettelegging<br />
for gode levekår og helsefremmende livss<strong>til</strong> har stor betydning for vern mot smittsomme<br />
sykdommer. Smittevernplanen er i dette perspektivet bare en liten del av en større sammenheng, jf<br />
den nye loven om folkehelsearbeid. Det vises for øvrig <strong>til</strong> oversikt over aktuelt regelverk i<br />
planvedlegg.<br />
Vurderinger<br />
Foreliggende plan møter kravene i smittevernloven.<br />
Det er satt av relativt små ressurser <strong>til</strong> smittevernarbeidet i Bodø kommune. Det vil være nødvendig<br />
å hente ressurser fra andre avdelinger i organisasjonen i spesielle situasjoner, jfr. svineinfluensa<br />
pandemien.<br />
Det vil være en stor kommunal oppgave å implementere den nye Folkehelseloven, også i forhold <strong>til</strong><br />
smittevern. Dette vil også kunne ha effekt på smittesituasjonen i befolkningen.<br />
Konklusjon og anbefaling<br />
Smittevernplanen som en del av kommunens øvrige planverk må revideres i takt med dette. Mindre<br />
endringer foretas av administrasjon fortløpende.<br />
<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> inns<strong>til</strong>ling<br />
Vedlaget forslag <strong>til</strong> Smittevernplan for perioden 2012 – 2016 vedtas.<br />
Side 93
Eldrerådets behandling i møte den 05.03.2012:<br />
Felles forslag fra eldrerådet<br />
Vedlagt forslag <strong>til</strong> Smittevernplan for perioden 2012 – 2016 vedtas. Eldrerådet ber om at<br />
eldrehelsetjenesten styrkes med tanke på “eldrebølgen”.<br />
Votering<br />
Enstemmig <strong>til</strong>trådt<br />
Eldrerådets uttalelse<br />
Vedlagt forslag <strong>til</strong> Smittevernplan for perioden 2012 – 2016 vedtas. Eldrerådet ber om at<br />
eldrehelsetjenesten styrkes med tanke på “eldrebølgen”.<br />
Ruspolitisk råds behandling i møte den 06.03.2012:<br />
Vedtak<br />
Saken ble enstemmig tatt <strong>til</strong> orientering<br />
Råd for funksjonshemmedes behandling i møte den 06.03.2012:<br />
Enstemmig fellesforslag fra råd for funksjonshemmede<br />
Tas <strong>til</strong> orientering<br />
<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> inns<strong>til</strong>ling<br />
Vedlagt forslag <strong>til</strong> Smittevernplan for perioden 2012 – 2016 vedtas.<br />
Komitè for levekårs behandling i møte den 08.03.2012:<br />
Votering<br />
Inns<strong>til</strong>lingen ble enstemmig <strong>til</strong>trådt<br />
Inns<strong>til</strong>ling fra komite for levekår<br />
<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> Smittevernplan for perioden 2012 – 2016 vedtas.<br />
Side 94
Rolf Kåre Jensen<br />
Rådmann<br />
Saksbehandlere: Stian Wik Rasmussen og Kai Brynjar<br />
Hagen<br />
Ingunn Lie Mosti<br />
Kommunaldirektør.<br />
Trykte vedlegg:<br />
Vedlegg<br />
1 Smittevernplan inkl pandemiplan<br />
Utrykte vedlegg:<br />
Side 95
Smittevernplan inkl. pandemiplan<br />
2012 - 2016<br />
Side 96
Dato Løpenr. Arkivsaksnr. Arkiv<br />
20.02.2012 59551/2010 2010/15054<br />
Helse- og sosialavdelingen<br />
Innholdsfortegnelse:<br />
1 Innledning ...................................................................................................................................4<br />
1.1 Forord ...................................................................................................................................4<br />
1.2 Målsetting.............................................................................................................................4<br />
1.3 Regelverk .............................................................................................................................4<br />
1.4 Definisjoner..........................................................................................................................5<br />
1.5 Kommunale oppgaver ..........................................................................................................6<br />
1.6 Økonomi...............................................................................................................................6<br />
1.7 Revisjon av smittevernplanen ..............................................................................................6<br />
2 Lokale forhold ............................................................................................................................7<br />
2.1 Demografiske data................................................................................................................7<br />
2.2 Organisering av helse- og omsorgstjenester.........................................................................7<br />
3 Personell og materiell.................................................................................................................8<br />
3.1 Smittevernlege......................................................................................................................8<br />
3.2 Allmennleger........................................................................................................................8<br />
3.3 Helsestasjoner og skolehelsetjeneste....................................................................................8<br />
3.4 Helsetjenesten for flyktninger ..............................................................................................9<br />
3.5 Vaksinasjon- og smittevernkontoret.....................................................................................9<br />
3.6 Vaksineklinikken..................................................................................................................9<br />
3.7 Bedriftshelsetjeneste.............................................................................................................9<br />
3.8 Den kommunale omsorgstjenesten.....................................................................................10<br />
3.9 Materiell .............................................................................................................................10<br />
3.10 Eksterne samarbeidspartnere..............................................................................................10<br />
4 Smittevernarbeid i den daglige kommunale drift .................................................................12<br />
4.1 Helseopplysning.................................................................................................................12<br />
4.2 Vaksinasjon ........................................................................................................................12<br />
4.3 Diagnostikk og behandling.................................................................................................13<br />
4.4 Meldesystem for smittsomme sykdommer ........................................................................13<br />
4.5 Stikkuhell på sprøyter.........................................................................................................13<br />
4.6 Næringsmidler....................................................................................................................14<br />
4.7 Drikkevann .........................................................................................................................14<br />
4.8 Avfall..................................................................................................................................15<br />
4.9 Avløp..................................................................................................................................15<br />
4.10 Skadedyr.............................................................................................................................16<br />
4.11 Andre virksomheter............................................................................................................16<br />
4.11.1 Skoler og barnehager..................................................................................................16<br />
4.11.2 Helseinstitusjoner og hjemmetjeneste........................................................................16<br />
4.11.3 Overnattingssteder og forsamlingslokaler..................................................................16<br />
4.11.4 Bassengbad.................................................................................................................17<br />
4.11.5 Friluftsbad ..................................................................................................................17<br />
4.11.6 Frisør-, hudpleie-, tatoverings- og hulltakingsvirksomhet.........................................17<br />
4.11.7 Virksomheter med innretninger som kan spre legionella via aerosol ........................17<br />
5 Smittevernarbeid i en beredskapssituasjon ...........................................................................18<br />
5.1 Generelle prinsipper ...........................................................................................................18<br />
5.1.1 Ansvars- og arbeidsfordeling .....................................................................................18<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 2 av 58<br />
Side 97
5.1.2 Informasjon ................................................................................................................19<br />
5.1.3 Vaksinasjon og andre forebyggende <strong>til</strong>tak .................................................................19<br />
5.2 Spesielle sykdomsutbrudd..................................................................................................19<br />
5.2.1 Vannbåren infeksjon ..................................................................................................19<br />
5.2.2 Matbåren infeksjon.....................................................................................................20<br />
5.2.3 Meningitt ....................................................................................................................20<br />
5.2.4 Tuberkulose................................................................................................................21<br />
5.2.5 Infeksjon med dråpesmitte .........................................................................................21<br />
5.2.6 Infeksjon med blodsmitte...........................................................................................22<br />
5.2.7 Seksuelt overførbar sykdom.......................................................................................22<br />
5.2.8 Beredskap mot biologiske våpen................................................................................22<br />
5.2.9 Vannbåren kjemisk forurensning ...............................................................................23<br />
5.2.10 HIV/ AIDS-infeksjon .................................................................................................23<br />
5.2.11 Melding om smittsom sykdom fra skip......................................................................23<br />
6 Tuberkulosekontrollprogram .................................................................................................24<br />
6.1 Risikogrupper og <strong>til</strong>tak.......................................................................................................24<br />
6.2 Melding i henhold <strong>til</strong> gjeldende meldepliktforskrifter .......................................................25<br />
7 Beredskapsplan influensaepidemi og pandemisk influensa .................................................26<br />
7.1 Overordnet fagmyndighet ..................................................................................................26<br />
7.2 Organisering i kommunen: pandemigruppe.......................................................................26<br />
7.3 Kommunikasjon med befolkningen ...................................................................................27<br />
7.4 Medisinskfaglig forankring................................................................................................27<br />
7.5 Vurdering av risiko.............................................................................................................27<br />
7.6 Virustype som smitter lett og har et mindre alvorlig sykdomsforløp ................................27<br />
7.7 Virustype som ikke smitter lett, men gir mer alvorlig sykdomsforløp ..............................28<br />
7.8 Fortløpende informasjonsinnhenting og evaluering...........................................................28<br />
8 Allmennfarlig smittsom sykdom, melding og varsling .........................................................29<br />
8.1 Allmennfarlige smittsomme sykdommer ...........................................................................29<br />
8.2 Melderutiner for smittsomme sykdommer.........................................................................29<br />
8.3 Tuberkulose........................................................................................................................31<br />
9 Vedlegg ......................................................................................................................................32<br />
9.1 Forskrifter...........................................................................................................................32<br />
9.2 Huskeliste for smittevernlegen...........................................................................................33<br />
9.3 Varslingsliste......................................................................................................................34<br />
9.4 Telefonliste.........................................................................................................................35<br />
9.5 Leger...................................................................................................................................36<br />
9.6 Apotek ................................................................................................................................38<br />
9.7 Kommunens krise- og katastrofeledelse ............................................................................38<br />
9.8 Helsestasjoner/familiesenter...............................................................................................39<br />
9.9 Virksomheter i Helse- og sosialavdelingen........................................................................40<br />
9.10 Skoler .................................................................................................................................43<br />
9.11 Barnehager .........................................................................................................................44<br />
9.12 Organisasjonskart HS-avdelingen ......................................................................................46<br />
9.13 Henvisningsskjema tuberkulose.........................................................................................47<br />
9.14 Henvisningsskjema miljøundersøkelse ..............................................................................48<br />
9.15 Medisinskfaglige samarbeidet mellom Mat<strong>til</strong>synets og kommunen..................................50<br />
9.16 Fordelingsliste ....................................................................................................................57<br />
9.17 Henvisninger/Litteraturliste ...............................................................................................58<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 3 av 58<br />
Side 98
1 Innledning<br />
1.1 Forord<br />
Lov om vern mot smittsomme sykdommer i 1994 ga et samlet lovverk for å beskytte befolkningen<br />
mot smittsomme sykdommer. Smittevernloven har som et virkemiddel at alle kommuner skal lage<br />
en smittevernplan basert på lokale forhold, jfr. § 7-2. Dette arbeidet er <strong>til</strong>lagt kommuneoverlegen<br />
med ansvar for smittevern.<br />
Helsemessig- og sosial beredskapsplan er en delplan av Bodø kommunes krise- og katastrofeplan. I<br />
helsemessig- og sosial beredskapsplan er det egne delplaner for: psykososial oppfølging -<br />
kriseteamet, smittevern og pandemi. Andre relevante planer for smittevernarbeidet er ROS-analyse<br />
for Bodø kommune og Sikkerhets- og beredskapsplan for vannforsyning.<br />
Helsepersonell i smittevernarbeidet må selv ajourføre eget bibliotek når endringer finner sted. Se<br />
også Smittevern 18 - Smittevernhåndbok for kommunehelsetjenesten.<br />
1.2 Målsetting<br />
Smittevernarbeidet skal sikre befolkningen et vern mot smittsomme sykdommer ved å<br />
1. forebygge utbrudd av smittsomme sykdommer.<br />
2. motvirke smitteoverføring i befolkningen når sykdom har oppstått.<br />
Planen beskriver de <strong>til</strong>tak og tjenester kommunen har for å forebygge smittsomme sykdommer og<br />
motvirke at de blir overført, både i det daglige rutinearbeid og i beredskapssituasjoner.<br />
Planen skal sikre at smittevernlovens krav oppfylles, og at <strong>til</strong>tak og ressurser samordnes.<br />
1.3 Regelverk<br />
<br />
Lov om vern mot smittsomme sykdommer (1994) (Smittevernloven) er basis for<br />
smittevernarbeidet i kommunen. Loven gir klare oppgaver <strong>til</strong> helsepersonell, kommunelege<br />
med særskilt ansvar for smittevern, kommunestyre og andre offentlige etater. Det forutsettes<br />
at alle aktører i smittevernarbeidet har kjennskap <strong>til</strong> loven og aktuelle forskrifter.<br />
<br />
Lov om kommunale helse- og omsorgstjenester m.m. (2011) (helse- og<br />
omsorgstjenesteloven) – Lovens formål er å:<br />
- forebygge, behandle og <strong>til</strong>rettelegge for mestring av sykdom, skade, lidelse og nedsatt<br />
funksjonsevne,<br />
- fremme sosial trygghet, bedre levevilkårene for vanskeligs<strong>til</strong>te, bidra <strong>til</strong> likeverd og<br />
likes<strong>til</strong>ling og forebygge sosiale problemer,<br />
- sikre at den enkelte får mulighet <strong>til</strong> å leve og bo selvstendig og <strong>til</strong> å ha en aktiv og<br />
meningsfylt <strong>til</strong>værelse i fellesskap med andre,<br />
- sikre tjeneste<strong>til</strong>budets kvalitet og et likeverdig tjeneste<strong>til</strong>bud,<br />
- sikre samhandling og at tjeneste<strong>til</strong>budet blir <strong>til</strong>gjengelig for pasient og bruker, samt sikre<br />
at <strong>til</strong>budet er <strong>til</strong>passet den enkeltes behov, sikre at tjeneste<strong>til</strong>budet <strong>til</strong>rettelegges med<br />
respekt for den enkeltes integritet og verdighet og<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 4 av 58<br />
Side 99
- bidra <strong>til</strong> at ressursene utnyttes best mulig<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Lov om folkehelsearbeid (2011) (folkehelseloven) – Formålet med denne loven er å bidra <strong>til</strong><br />
en samfunnsutvikling som fremmer folkehelse, herunder utjevner sosiale helseforskjeller.<br />
Folkehelsearbeidet skal fremme befolkningens helse, trivsel, gode sosiale og miljømessige<br />
forhold og bidra <strong>til</strong> å forebygge psykisk og somatisk sykdom, skade eller lidelse<br />
Lov om matproduksjon og mattrygghet (2003) (Matloven) - Loven danner den rettslige<br />
basis for et omfattende regelverk om bl.a. smitteforebyggende <strong>til</strong>tak knyttet <strong>til</strong> produksjon<br />
og frambud av næringsmidler. Under loven sorterer bl.a. Drikkevannsforskriften (også<br />
hjemlet i kommunehelsetjenesteloven og helseberedskapsloven). Loven forvaltes lokalt av<br />
Mat<strong>til</strong>synet.<br />
Lov om helsemessig og sosial beredskap (2000) - Hjemler nødvendige <strong>til</strong>tak i forhold <strong>til</strong><br />
befolkningshygiene og helsetjeneste i en beredskapssituasjon.<br />
Lov om vern mot forurensning og om avfall (1981) (Forurensningsloven) - Teknisk sektor<br />
er delegert myndighet etter § 35, siste ledd, og § 37 i forhold <strong>til</strong> avfall i samband med<br />
utsalgssteder, turistanlegg, utfartssteder m.v., inkludert myndighet <strong>til</strong> å begjære påtale etter §<br />
79, siste ledd.<br />
Se www.helse<strong>til</strong>synet.no.<br />
Oversikt over relevante forskrifter finnes i vedlegg 9.1.<br />
1.4 Definisjoner<br />
<br />
Smittsom sykdom: en sykdom eller smittebærer<strong>til</strong>stand som er forårsaket av en mikroorganisme<br />
(smittestoff) eller del av en slik mikroorganisme eller av en parasitt som kan overføres blant<br />
mennesker. Som smittsom sykdom regnes også sykdom som er forårsaket av gift (toksin) fra<br />
mikroorganismer.<br />
<br />
<br />
Allmennfarlig smittsom sykdom: en sykdom som er særlig smittsom, eller som kan opptre<br />
hyppig, eller har høy dødelighet eller kan gi alvorlige eller varige skader, og som vanligvis fører<br />
<strong>til</strong> langvarig behandling, eventuelt sykehusinnleggelse, langvarig sykefravær eller<br />
rekonvalesens, eller kan få så stor utbredelse at sykdommen blir en vesentlig belastning for<br />
folkehelsen, eller utgjør en særlig belastning fordi det ikke fins effektive forebyggende <strong>til</strong>tak<br />
eller helbredende behandling for den.<br />
Alvorlig utbrudd av allmennfarlig smittsom sykdom: et utbrudd eller fare for utbrudd som krever<br />
særlig omfattende <strong>til</strong>tak. Statens helse<strong>til</strong>syn kan i tvils<strong>til</strong>felle avgjøre når det foreligger et<br />
alvorlig utbrudd av allmennfarlig smittsom sykdom.<br />
LOV-1994-08-05-55 Lov om vern mot smittsomme sykdommer(Smittevernloven).<br />
<br />
Smittevernlege bruker vi i planen som betegnelse på den kommuneoverlege med stedfortreder<br />
som i kommunen er <strong>til</strong>lagt ansvar for smittevernarbeidet, jfr. smittevernlovens § 7-2, og som i<br />
loven omtales som kommunelegen.<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 5 av 58<br />
Side 100
1.5 Kommunale oppgaver<br />
En rekke ordinære kommunale arbeidsoppgaver er ledd i den generelle smittevernberedskap, som<br />
helseopplysning, vaksinasjon, diagnostikk og behandling av smittsomme sykdommer, organisering<br />
av drikkevannsforsyning og renovasjon og næringsmiddelkontroll. Kommunale organer er også<br />
<strong>til</strong>lagt særskilt myndighet etter smittevernloven ved utbrudd av smittsom sykdom.<br />
1.6 Økonomi<br />
Smittevernarbeidet dekkes normalt innen ordinær kommunal drift, og ved <strong>til</strong>skudd fra rikstrygdeverket<br />
<strong>til</strong> leger. Personer som har allmennfarlig smittsom sykdom skal ha nødvendig<br />
helsehjelp uten begrensinger av eventuell svak kommunal økonomi, og får gratis legehjelp og<br />
behandling jfr. forskrifter om legehjelp m.m.<br />
FOR-2007-06-28-814 Forskrift om stønad <strong>til</strong> dekning av utgifter <strong>til</strong> viktige legemidler mv. (blåreseptforskriften)<br />
FOR-2007-12-21-1573 Forskrift om varsling av og <strong>til</strong>tak ved alvorlige hendelser av betydning for internasjonal folkehelse<br />
(IHR-forskriften)<br />
FOR-2003-06-27-959 Forskrift om stønad <strong>til</strong> dekning av utgifter <strong>til</strong> undersøkelse og behandling i private medisinske<br />
laboratorie- og røntgenvirksomheter<br />
1.7 Revisjon av smittevernplanen<br />
Smittevernlegen er ansvarlig for å ta initiativ <strong>til</strong> og revidere smittevernplanen. Helse- og miljø<strong>til</strong>syn<br />
Salten bistår etter behov. Planen skal revideres hvert 4. år, eller oftere ved behov. Navnelistene<br />
gjennomgås en gang per år, senest 01.10.<br />
Følgende instanser er hørt før revidert plan legges fram for politisk behandling, og evt. merknader<br />
er innarbeidet i planen:<br />
- Kommunale enheter: rådmannen, Helse- og sosialavdelingen, Avdeling for oppvekst og<br />
kultur, Teknisk avdeling og alle kommuneoverlegene<br />
- Mat<strong>til</strong>synet<br />
- Helse- og miljø<strong>til</strong>syn Salten<br />
- Fylkesmannen i Nordland, helseavdelingen<br />
- Kompetansesenter i smittevern Helse Nord (KORSN)<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 6 av 58<br />
Side 101
2 Lokale forhold<br />
2.1 Demografiske data<br />
Per 01.01.2011 er innbyggertallet i Bodø kommune: 47 847.<br />
Kommunen deles inn i 11 bydeler/distrikt:<br />
Sentrum 10 558 innbyggere<br />
Rønvik/Saltvern 10 311 innbyggere<br />
Alstad 6 367 innbyggere<br />
Hunstad 5 663 innbyggere<br />
Mørkved/Bertnes 5 682 innbyggere<br />
Nordsia 3 038 innbyggere<br />
Saltstraumen 1 014 innbyggere<br />
Tverlandet<br />
3 761 innbyggere<br />
Skjerstad 942 innbyggere<br />
Kjerringøy 343 innbyggere<br />
Værran<br />
168 innbyggere<br />
Kommunen har<br />
10 sykehjem, se organisasjonskart HS<br />
15 bokollektiv/ bofelleskap/ døgnavlastning, se organisasjonskart HS<br />
70 barnehager<br />
25 grunnskoler<br />
2 videregående skoler<br />
I <strong>til</strong>legg er det følgende store virksomheter i Bodø: Nordlandssykehuset, Bodø Lufthavn, Forsvaret,<br />
Politihøgskolen og Universitetet i Nordland.<br />
2.2 Organisering av helse- og omsorgstjenester<br />
Helse- og sosialavdelingen:<br />
Kommunaldirektør med ansvar for:<br />
Helsekontoret med blant annet kommuneoverlegene, smittevernlege, vaksinasjons- og<br />
smittevernkontor og legevakt.<br />
Øvrige omsorgstjeneste med blant annet sykehjem og hjemmetjenester, se organisasjonskart.<br />
Se organisasjonskart for avdelingen i vedlegg 9.12.<br />
Oppvekst- og kulturavdelingen:<br />
Kommunaldirektør med ansvar for:<br />
Helsesøstertjenesten<br />
Flyktninghelsetjenesten<br />
Helsetjenesten for asylsøkere<br />
Skoler og barnehager<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 7 av 58<br />
Side 102
3 Personell og materiell<br />
3.1 Smittevernlege<br />
Kommuneoverlegen for smittevern og internasjonal helse i Bodø har ansvar etter smitte-vernloven,<br />
i planen kalt smittevernlege. En av de andre kommuneoverlegene vil være stedfortreder for<br />
smittevernlegen ved behov. Smittevernlegen skal ha oversikt over infeksjonssykdommer i<br />
kommunen, og mottar gjenpart av alle nominative meldinger om alvorlige infeksjonssykdom.<br />
LOV-1994-08-05-55 Lov om vern mot smittsomme sykdommer( Smittevernloven), § 7-2.<br />
3.2 Allmennleger<br />
Fastleger<br />
Fastlegene er i smittevernloven <strong>til</strong>lagt ansvar for oppfølging og veiledning av smittede personer.<br />
Legene er pålagt å melde alvorlige infeksjonssykdommer, som beskrevet i kap 8.2. Fortegnelse over<br />
fastleger finnes i vedlegg 9.5. Pr. 01.01.2012 har Bodø kommune 40 fastleger på 14 legekontor/-<br />
sentre.<br />
Legevakt<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Bodø legevakt er åpen fra kl 15:30 <strong>til</strong> kl 08:00 alle hverdager og hele døgnet på i helger,<br />
hellig- og høytidsdager. Det er <strong>til</strong> enhver tid lege og sykepleiere på vakt. Legevakten<br />
betjenes av kommunens fastleger samt kommunalt ansatte sykepleiere.<br />
Det er innført en dagberedskapsordning mellom 08:00 og 15:30 på hverdager. Sykepleier<br />
som besvarer denne telefonen henviser <strong>til</strong> den av kommunens fastleger som <strong>til</strong> enhver tid<br />
har dagberedskap.<br />
Legen ved Misvær legekontor har vaktsamarbeid med legene i Beiarn kommune.<br />
Det interkommunale overgrepsmottaket er lokalisert på legevakta. Her er det egne<br />
prosedyrer for smittevern<strong>til</strong>tak.<br />
3.3 Helsestasjoner og skolehelsetjeneste<br />
Helsestasjoner for barn<br />
I kommunen er det <strong>til</strong> sammen 10 helsestasjoner. Virksomheten er organisert under Oppvekst- og<br />
kultur avdelingen. Helsestasjonene har hovedansvar for forebyggende arbeid og vaksinasjon blant<br />
barn, og har jordmor som står for svangerskapskontroll.<br />
Helsestasjon for ungdom<br />
Ved Sentrum helsestasjon er det helsestasjon for ungdom én gang i uka. Dette er tverrfaglig <strong>til</strong>bud.<br />
Her blir det gitt veiledning og behandling vedrørende smittsomme sykdommer, inklusiv seksuelt<br />
overførbare sykdommer samt gratis prevensjonsveiledning.<br />
Skolehelsetjenesten<br />
Alle grunnskoler og videregående skoler har skolehelsetjeneste med helsesøster<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 8 av 58<br />
Side 103
Fortegnelse over helsestasjonene finnes i vedlegg 9.8. Fortegnelse over skoler og barnehager finnes<br />
hhv. vedlegg 9.10 og 9.11<br />
Helsestasjon for rusavhengige<br />
Prinsen helsestasjon er et lavterskel helse<strong>til</strong>tak for rusavhengige, og er organisert under<br />
Helsekontoret. Helsestasjonen har åpent 3 ganger i uken og bemannes av psykiatriske sykepleiere.<br />
De gir hepatittvaksiner og smittevernveiledning, samt kartlegger smittestatus (blodprøver). Ved<br />
helsestasjonen er det også utdeling av rene sprøyter og kanyler, samt mottak av brukt brukerutstyr.<br />
Helsestasjonen bistår med urin-prøvetaking av personer som er i legemiddelassistert rehabilitering.<br />
Smittevernhåndbok for kommunehelsetjenesten – smittevern 18<br />
Helsestasjon for eldre<br />
Helsestasjon for eldre er lokalisert <strong>til</strong> Sentrum helsestasjon. De driver forebyggende arbeid blant<br />
pensjonister og har åpent to dager i uka ved hver helsestasjon. Det er 2 årsverk<br />
helsesøster/psykiatrisk sykepleier knyttet <strong>til</strong> denne tjenesten. Helsestasjon for eldre gir <strong>til</strong>bud om<br />
helsestasjonstjenester, hjemmebesøk og helse- og trivselskurs. Helsestasjonen deltar også i<br />
planlegging og gjennomføring av den årlige influensavaksinering av byens befolkning.<br />
3.4 Helsetjenesten for flyktninger<br />
Helsetjenesten for flyktninger er lokalisert <strong>til</strong> Flyktningkontoret. Helsetjenesten har åpent 2 dager i<br />
uka. De bemannes av helsesøster og lege, som foretar førstegangs helseundersøkelse av flyktninger,<br />
inkludert tuberkuloseundersøkelse på personer med flyktningstatus, som ikke har vært innom<br />
transittmottak i Norge.<br />
Smittevern 7 – Forebygging og kontroll av tuberkulose<br />
3.5 Vaksinasjon- og smittevernkontoret<br />
Vaksinasjon- og smittevernkontoret er samlokalisert med Sentrum helsestasjon, hvor en utfører<br />
rådgivning og vaksinering. Det gis veiledning og vaksine <strong>til</strong> utenlandsreisende for å forebygge at<br />
reisende blir syke og at smittsomme sykdommer blir innført <strong>til</strong> landet. Det årlige<br />
vaksinasjonsprogrammet mot influensa koordineres herfra. Tuberkulosekontroll av voksne og barn,<br />
som ikke omfattes av helsestasjonene, utføres her, se kap. 6. Havna Legesenter har det<br />
medisinskfaglige beredskapsansvaret for kontoret.<br />
3.6 Vaksineklinikken<br />
Vaksineklinikken er en privat virksomhet som <strong>til</strong>byr vaksinering og veiledning.<br />
3.7 Bedriftshelsetjeneste<br />
Kommunens bedriftshelsetjeneste ivaretar kommunens ansatte, og er organisert under<br />
Sentraladministrasjonen.<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 9 av 58<br />
Side 104
3.8 Den kommunale omsorgstjenesten<br />
Tjenesten driver forebyggende arbeid i henhold <strong>til</strong> infeksjonsforebyggende plan. Ved smittsom<br />
sykdom, som bla. pandemi (kap. 5.2.5 og kap. 7) vil personellet være en viktig ressurs i<br />
prøvetaking, diagnostikk, behandling og vaksinasjon. Oversikt over sykehjem og Organisering av<br />
hjemmetjenesten se vedlegg 9.9. Det gjennomføres årlige møter med smittevernlegen.<br />
FOR-2005-06-17-610 - Forskrift om smittevern i helsetjenesten<br />
3.9 Materiell<br />
Folkehelseinstituttet leverer vaksiner <strong>til</strong> vaksinasjonsprogram, reisevaksiner og vaksiner <strong>til</strong> utsatte<br />
grupper. Ved behov for ekstra smittevernberedskap kan apotek raskt kobles inn for å sikre<br />
nødvendige legemiddelleveranser. Liste over apotek finnes i vedlegg 9.6. Legekontorene har egne<br />
mindre lager av laboratorieutstyr <strong>til</strong> prøvetaking.<br />
3.10 Eksterne samarbeidspartnere<br />
Helseforetakene<br />
Nordlandssykehuset Bodø somatikk: Sykehuset er primærsykehus ved innleggelse for diagnostikk<br />
og behandling ved smittsom sykdom. Sykehuset har egen smittevernseksjon som ledes av egen<br />
smittevernlege. Medisinsk avd. har seksjon for infeksjonsmedisin. Lungepoliklinikken har ansvar<br />
for undersøkelse og behandling ved mistanke om tuberkulose<br />
Tuberkulosekoordinator for Nordland har koordineringsansvar etter tuberkuloseforskriftens<br />
§ 4-4.<br />
Universitetssykehuset Nord-Norge (UNN): Regionsykehus for pasienter med særlig alvorlige eller<br />
spesielle sykdommer.<br />
Kompetansesenter i smittevern Helse Nord (KORSN): Regional smittevernlege har myndighet <strong>til</strong> å<br />
fatte vedtak etter smittevernlovens § 7-3.<br />
Mat<strong>til</strong>synet: Mat<strong>til</strong>synet er et statlig organ som er <strong>til</strong>lagt ansvar innenfor hele mat- og<br />
drikkevannsområdet inklusive levende dyr, dyrevern, fôr og kosmetikk. Mat<strong>til</strong>synet fører også<br />
<strong>til</strong>syn med dyrehelsepersonell. Det er inngått avtale om retningslinjer for samarbeid mellom<br />
Mat<strong>til</strong>synets distriktskontor for Salten og Bodø kommune ved kommuneoverlegen for<br />
folkehelse/smittevernlegen om samarbeid på det medisinskfaglige området.<br />
Helse- og Miljø<strong>til</strong>syn Salten IKS: Helse- og miljø<strong>til</strong>syn Salten (HMTS) utfører oppdrag med<br />
befaringer, <strong>til</strong>syn og rådgivning innen miljørettet helsevern for kommuneoverlegen for<br />
folkehelsearbeid.<br />
Folkehelseinstituttet: Meldesystem for infeksjonssykdommer (MSIS), med mottak av meldinger og<br />
informasjon <strong>til</strong> kommunene. Råd og veiledning ved utbrudd av smittsom sykdom.<br />
Helse<strong>til</strong>synet i Nordland: Tilsyn, klagesaksbehandling etter Smittevernlovens §§ 4-2 og 5-8.<br />
Fylkesmannen i Nordland: Sekretariat for smittevernnemda (jfr. Smittevernlovens §§ 7-5 <strong>til</strong> 7-7).<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 10 av 58<br />
Side 105
Politi: Avgi melding <strong>til</strong> helsemyndighetene i henhold <strong>til</strong> fremmedlov/ tuberkuloseforskrifter. Leder<br />
lokal redningssentral.<br />
Toll og annen offentlig myndighet: Bistå helsemyndigheter jfr smittevernlovens § 4-10<br />
(informasjonsplikt, bistandsplikt).<br />
Offentlige og private arbeidsgivere: Informere ansatte som har plikt <strong>til</strong> å la seg undersøke etter<br />
tuberkuloseforskriftens § 3-1.<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 11 av 58<br />
Side 106
4 Smittevernarbeid i den daglige kommunale drift<br />
4.1 Helseopplysning<br />
Helseopplysning er en naturlig del av kommunehelsetjenestens daglige arbeid. Helsestasjonene,<br />
skolehelsetjenesten og smittevernlegen har dette ansvar overfor barn og skoleungdom, og er<br />
involvert i rådgivning <strong>til</strong> skoler og barnehager om f.eks. barn bør holdes hjemme for å hindre<br />
smittespredning ved infeksjonssykdommer.<br />
Helsesøstertjenesten: Bidrar med generell informasjon <strong>til</strong> skoleungdom omkring forebygging av<br />
seksuelt overførbar sykdom og ved enkelt<strong>til</strong>feller av andre infeksjonssykdommer der målrettet<br />
informasjon er nødvendig.<br />
4.2 Vaksinasjon<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Barnevaksinasjonsprogram<br />
Helsestasjon og skolehelsetjenesten har ansvar for å <strong>til</strong>by alle barn og unge vaksinasjon etter<br />
vaksinasjonshåndbokas kap 1.5 (smittevern 14), det nasjonale barnevaksinasjonsprogrammet<br />
(kap 1.5). Målet i dette arbeidet er 100 % dekning, vår kommune har en dekning på 98-99 %.<br />
Influensavaksine<br />
Personer med kroniske hjerte/lunge sykdommer og alle personer over 65 år blir årlig <strong>til</strong>budt<br />
influensavaksinasjon, etter Folkehelseinstituttets retningslinjer. Som et ledd i kommunens<br />
pandemiplan, har vaksinasjon mot årlig sesonginfluensa blitt arrangert som en øvelse i<br />
massevaksinasjon siden 2006. Bodø Kulturhus og Sentrum helsestasjon er blant de lokaliteter<br />
som brukes <strong>til</strong> dette. Det <strong>til</strong>bys også influensavaksine ved byens legekontorer. Pleie- og<br />
omsorgstjenesten <strong>til</strong>byr vaksine <strong>til</strong> sine brukere og <strong>til</strong> beboere i institusjoner, samt at ansatte<br />
med pasientkontakt i kommunen får <strong>til</strong>bud om vaksine. Bodø bedriftshelsetjeneste <strong>til</strong>byr<br />
vaksine <strong>til</strong> kommunens ansatte med pasientkontakt.<br />
Pneumokokkvaksine<br />
Tilbys <strong>til</strong> de samme grupper som ovenfor, og i <strong>til</strong>legg <strong>til</strong> personer som har fjernet milt og <strong>til</strong><br />
HIV-positive.<br />
Reisevaksine<br />
Vaksinasjonskontoret <strong>til</strong>byr rådgiving, vaksinasjon og forebyggende medisiner <strong>til</strong> personer som<br />
skal på utenlandsreiser. Rådgivning gis av helsesøster/<br />
sykepleier, i samarbeid med ansvarlig lege. Helsetjenesten er godkjent gulfeber-vaksinatør.<br />
Rådgiving bygger på Folkehelseinstituttets råd i MSIS-meldinger og retningslinjer i<br />
«International Travel and Health» (WHO-publikasjon), og i særlige <strong>til</strong>feller kontakter med<br />
Folkehelseinstituttet. Vaksine<strong>til</strong>bud finnes også ved den private Vaksineklinikken.<br />
Hepatitt B-vaksine<br />
Hepatittvaksinasjon <strong>til</strong> utsatte grupper <strong>til</strong>bys på Vaksinasjon- og smittevernkontoret.<br />
Kommunens ansatte får slik vaksine ved Bodø bedriftshelse-tjeneste. Hepatitt B vaksine <strong>til</strong>bys<br />
<strong>til</strong> nyfødte der minst en av foreldrene kommer fra høyendemisk område. Første dose settes<br />
samtidig med BCG-vaksine på fødeavdelingen, mens de øvrige doser settes på helsestasjonene.<br />
BCG-vaksinasjon<br />
Utover barnevaksinasjonsprogram <strong>til</strong>bys dette <strong>til</strong> uvaksinerte i henhold <strong>til</strong> veileder for<br />
tuberkulosekontroll; se Smittevern 7: Forebygging og kontroll av tuberkulose.<br />
Tetanus (stivkrampe)/difteri<br />
Skal oftest anbefales ved legekontakt ved sårskader når det er gått 10 år etter basisvaksinasjon.<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 12 av 58<br />
Side 107
Ansatte i bedrifter som er utsatt for smitterisiko i yrkessammenheng kan få vaksine mot hepatitt,<br />
poliomyelitt og difteri/stivkrampe etter nasjonale retningslinjer. Utføres ved Vaksinasjon- og<br />
smittevernkontoret.<br />
Vaksinasjonsboka<br />
4.3 Diagnostikk og behandling<br />
Smittevernloven gir den enkelte lege i oppgave å følge opp pasienter med smittsom sykdom, med<br />
særskilt vekt på de som har allmennfarlig smittsom sykdom, som skal ha gratis legehjelp og<br />
medisiner. Behandlende lege kan søke råd og hjelp hos smittevernlege i dette arbeidet.<br />
4.4 Meldesystem for smittsomme sykdommer<br />
Alt helsepersonell, og særlig leger, er gitt varslingsplikt og meldeplikt ved mistanke om <strong>til</strong>feller av<br />
allmennfarlig smittsom sykdom. Det er ulike rutiner for varsling og melding avhengig av<br />
sykdommens art (se kap 8.2), men prinsippet er at den lege som diagnostiserer meldepliktig<br />
sykdom, melder og eventuelt varsler Folkehelseinstituttet og smittevernlege i pasientens<br />
hjemstedskommune. Se telefonliste i vedlegg 9.4. Oversikt over statistikk fra Meldingssystem for<br />
smittsomme sykdommer (MSIS) ved Folkehelseinstituttet finnes på www.msis.no.<br />
LOV-1994-08-05-55 Lov om vern mot smittsomme sykdommer( Smittevernloven), § 7-2.<br />
I-11/2003 Om MSIS og Tuberkuloseregisterforskriften<br />
4.5 Stikkuhell på sprøyter<br />
Risikoen for smitteoverføring ved stikk på uren kanyle er 10-30 % for hepatitt B, 3-5 % for hepatitt<br />
C og ca. 0,3 % for HIV-infeksjon.<br />
Førstehjelp<br />
Hvis det blør, la det blø litt. Vask med såpe og vann. Desinfiser med jodsprit 2% eller<br />
desinfeksjonssprit. Forsøk og finne ut hepatitt/HIV-status <strong>til</strong> den som har brukt kanylen.<br />
Når HIV- og hepatittstatus <strong>til</strong> personen som har brukt kanylen er ukjent<br />
Så raskt som mulig og innen 48 timer etter stikkskaden, start hepatitt B-vaksinering og gi<br />
spesifikt immunglobulin (HBIG). HBIG skal kun gis der smittekilden er sikker HBsAgpositiv.Etter<br />
48 timer er ikke HBIG effektivt, da gis bare vaksine. HBIG gis hos egen lege eller<br />
ved legevakten. HBIG oppbevares på Sykehusapotek NORD, Bodø. Legevakten kan gi råd og<br />
veiledning ved stikkskader.<br />
Vaksine gis ved 0, 1 og 2 måneder, og booster etter ett år. Ta kontakt med Vaksinasjon- og<br />
smittevernkontoret for dette. Tlf. 75 55 54 40/50.<br />
Ta nullprøve mhp. HIV, hepatitt B (HBsAg og anti-HBc) og hepatitt C. Prøve tas hos fastlegen<br />
eller legevakta. I institusjoner kan prøven eventuelt rekvireres av ansvarlige lege.<br />
Pasienten følges opp med nye blodprøver etter 6 uker, 3 måneder og 6 måneder.<br />
Negativ HIV-test etter 3 måneder gir meget høy sannsynlighet for at en ikke har blitt HIVsmittet,<br />
og ytterligere HIV-kontroller kan sløyfes.<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 13 av 58<br />
Side 108
Når HIV- og hepatittstatus er kjent<br />
Hepatitt B: Følg prosedyrene over.HIV: Det kan være aktuelt å gi antiviral medikamentell<br />
posteksponeringsprofylakse. Rask henvisning <strong>til</strong> infeksjonsmedisiner anbefales. Graviditetstest<br />
bør utføres dersom man ikke kan utelukke at den som har stukket seg er gravid.<br />
Hepatitt C: Ingen spesifikke <strong>til</strong>tak er mulig.<br />
Blodprøver tas som ovenfor beskrevet.<br />
Når det ikke er mulig å fastslå HIV- og hepatittstatus<br />
Det gjøres en risikovurdering om sannsynligheten for at den som kanylen har vært brukt på kan<br />
være HIV- eller hepatittsmittet. Dersom risikoen anses som neglisjerbar eller svært liten, trenger<br />
man ikke følge opp med <strong>til</strong>tak eller blodprøver. Dersom man ikke kan utelukke en viss risiko for<br />
smitteoverføring, følges prosedyrer som ved kjent HIV/ hepatitt status.<br />
Utgifter <strong>til</strong> vaksine og HBIG dekkes av Folketrygden og bes<strong>til</strong>les fra Folkehelseinstituttet, tlf. 21 07<br />
70 00. Utenom åpningstid: Smittevernvakta, tlf. 21 07 63 48. Si at det gjelder øyeblikkelig hjelp og<br />
posteksponeringsprofylakse. Be om å få snakke med lege eller farmasøyt ved Avdeling for vaksine.<br />
4.6 Næringsmidler<br />
Mat<strong>til</strong>synet godkjenner og fører <strong>til</strong>syn med at virksomheter som produserer og/eller frembyr<br />
næringsmidler (næringsmiddelbedrifter, matvarebutikker, serveringssteder m.fl.), oppfyller de krav<br />
som matloven fastsetter. Tilsynet har ansvar for importkontroll av næringsmidler og for<br />
kjøttkontroll. Dersom det er mistanke om at mat eller dyr har vært årsak <strong>til</strong> sykdom (matforgiftning)<br />
deltar Mat<strong>til</strong>synet i oppklaringsarbeidet i samarbeid med kommuneoverlegen for folkehelse. Det er<br />
<strong>til</strong>lagt kommunelegen for folkehelse/smittevernlegen et særskilt ansvar for å lede<br />
oppklaringsarbeidet innenfor befolkningen. Mat<strong>til</strong>synet har ansvaret for å lede og organisere<br />
oppklaringsarbeidet innen matkjeden. Forbrukeren kan henvende seg <strong>til</strong> <strong>til</strong>synet med klager som<br />
gjelder næringsmidler/næringsmiddelbedrifter og veiledningsbehov.<br />
4.7 Drikkevann<br />
Mat<strong>til</strong>synet godkjenner vannforsyningssystemer og er <strong>til</strong>synsmyndighet for disse.<br />
Kommuneoverlegen for folkehelse/Helse- og miljø<strong>til</strong>syn Salten uttaler seg <strong>til</strong> søknader og kan i<br />
spesiell <strong>til</strong>feller også føre <strong>til</strong>syn, spesielt i forhold <strong>til</strong> områdehygiene. Vannverkseier har ansvar for<br />
daglig drift og kontroll og har informasjonsplikt <strong>til</strong> Mat<strong>til</strong>syn, helsemyndigheter og forbruker ved<br />
svikt som kan medføre fare for smitte gjennom drikkevannet og andre kvalitetsavvik.<br />
Vannverkseier har det daglige driftsansvaret og skal drive internkontroll, herunder <strong>til</strong>syn med<br />
desinfeksjon og bakteriekontroll. For de kommunale vannverkene utøves eieransvaret av teknisk<br />
avdeling, kommunalteknisk seksjon.<br />
Dersom drikkevannet fra vannverk blir forurenset er prosedyren følgende:<br />
1. Mat<strong>til</strong>synet/Labora AS varsler vannverkseier, kommunens miljøvernleder og<br />
kommuneoverlegen for folkehelse om kokevarsel (gjelder kun ved mikrobiologisk<br />
forurensning)<br />
2. Vannverkseier tar nye vannprøver av råvannsvannkilde, ledningsnett og kran.<br />
3. Dersom resultatet av prøve 2 er av en slik karakter at helsefare kan oppstå, varsles abonnentene<br />
snarest gjennom aviser og radio, slik at hver enkelt får nødvendig informasjon om hva de skal<br />
foreta seg. Ansvarlig: Vannverkseier.<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 14 av 58<br />
Side 109
4. Vannverkseier påser at internkontrollsystemet fungerer som forutsatt etter<br />
drikkevannsforskriften.<br />
2001-12-04 nr. 1372 Forskrift om vannforsyning og drikkevann<br />
Sikkerhets- og beredskapsplan for vannforsyningen i Bodø kommune<br />
4.8 Avfall<br />
I den daglige drift legges rutiner opp slik at det motvirker overføring av smittsomme sykdommer.<br />
Noe smittefarlig avfall (humanbiologisk avfall inkludert stikkende/skjærende gjenstander brukt<br />
på beboere/pasienter) ivaretas av Salten Forvaltning – IRIS – for å sikre forsvarlig destruksjon,<br />
ellers som vanlig avfall. Ved større utbrudd av smittsom sykdom vil personell i pleie- og<br />
omsorgstjenesten være en viktig ressurs i prøvetaking, diagnostikk, vaksinasjon og behandling.<br />
Humanbiologisk avfall: Sekreter fra slimhinne- øye, luftveier, munnhule, hud; urin, avføring,<br />
blod og vevsdeler.<br />
Smitteavfall/risikoavfall: Avfall som inneholder smittestoff/mikrober. Smitteavfallet kommer<br />
direkte fra pasienter som for eksempel puss, blod, urin, avføring, oppkast, ekspektorat eller<br />
indirekte via bandasje, forurenset engangsutstyr, teks<strong>til</strong>er og annet som skal kastes.<br />
Stikkende/skjærende gjenstander: Sprøytespisser, veneflon, kniv, saks, hetteglass/glassampuller.<br />
Husholdningsavfall<br />
Bodø kommune har en interkommunal renovasjonsordning (Salten Forvaltning - IRIS). Det er<br />
innført kildesortering.<br />
Næringsavfall og spesialavfall<br />
Smittefarlig avfall (avfall som inneholder levedyktige mikroorganismer eller deres toksiner som kan<br />
forårsake sykdom hos mennesker eller andre levende organismer) fra all helsepersonell/kontorer i<br />
kommunen skal leveres <strong>til</strong> godkjent behandlingsanlegg. Helsepersonellet må påse at dette avfallet<br />
<strong>til</strong> enhver tid under lagring og ved levering <strong>til</strong> transport er forsvarlig emballert og tydelig merket.<br />
Slam<br />
Slam og matavfall komposteres av Salten Forvaltning – IRIS på Vikan. Det er angitt grenseverdier<br />
for å begrense mulighet for smitteoverføring. Fylkesmannen og Mat<strong>til</strong>synet har <strong>til</strong>synsansvar. De<br />
som vil starte hjemmekompostering av matavfall må søke IRIS om <strong>til</strong>latelse.<br />
1983-10-01 Forurensningsloven<br />
4.9 Avløp<br />
Kommunens teknisk avdeling har driftsansvaret for avløpsnett og renseanlegg. Tilsyn med dette er i<br />
hovedsak en oppgave etter forurensningsloven. Lekkasjer i kloakknettet kan med-føre smitterisiko,<br />
derfor er dette også regulert i forskrift etter helselovgivning.<br />
LOV 1983-10-01 Forurensningsloven<br />
LOV 1982-11-19-66 Kommunehelsetjenesteloven<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 15 av 58<br />
Side 110
4.10 Skadedyr<br />
Teknisk avdeling har ansvar for rottebekjempelse på kommunal eiendom, som for eksempel<br />
avløpsnettet, og samarbeider med kommuneoverlegen for folkehelse om dette arbeidet.<br />
Det kan i noen <strong>til</strong>feller være nødvendig å fange dyr som duer, måker og katter, for omplassering<br />
eller avliving, etter samråd med dyrevernsnemnda og Mat<strong>til</strong>synet. Hjemmel for avliving kan være<br />
kommunehelsetjenestelovens §4a, smittevernloven, eller dyrevernlovgivning om dyr som lider.<br />
Folkehelseinstituttet har oversikt over skadedyrbekjempere, og link hit finnes på http://hmts.no/dyr/<br />
FOR-2000-12-21-1406 Forskrift om skadedyrbekjempelse<br />
4.11 Andre virksomheter<br />
4.11.1 Skoler og barnehager<br />
Skoler og barnehager skal drives slik at spredning av smittsomme sykdommer motvirkes. De kan<br />
bruke helsesøster/smittevernlege som rådgivere når det oppstår smittsomme sykdommer. Alle<br />
skoler og barnehager i Bodø kommune har internkontrollsystemer for å påse at forskrift om<br />
miljørettet helsevern i skoler og barnehager etterleves. Kommuneoverlegen for folkehelse/Helse- og<br />
miljø<strong>til</strong>syn Salten fører <strong>til</strong>syn med og godkjenner anleggene.<br />
1995-01-12 nr.928 Forskrift om miljørettet helsevern i skoler og barnehager m.v.<br />
MSIS 10/96 Råd om syke barn og barnehage (3)<br />
Se vedlegg 9.10 og 9.11 for oversikt over skoler og barnehager.<br />
4.11.2 Helseinstitusjoner og hjemmetjeneste<br />
Institusjoner og hjemmebaserte tjenester skal drives slik at spredning av smittsomme sykdommer<br />
begrenses mest mulig. Se vedlegg 9.9 for oversikt over sykehjem og hjemmetjeneste.<br />
I noen <strong>til</strong>feller er det krav om tuberkulosekontroll og spesielle bakterieundersøkelser for dem som<br />
skal arbeide i helsetjenesten og/eller med barn. Ansvaret for å påse dette påhviler arbeidsgiver.<br />
Kommuneoverlegen for folkehelse/Helse- og miljø<strong>til</strong>syn Salten fører <strong>til</strong>syn med at generell hygiene<br />
ivaretas.<br />
2003-25-04 nr. 486 Forskrift om miljørettet helsevern<br />
1996-05-07 nr. 700 Forskrift om antibiotikaresistente bakterier. Forskrift om forhåndsundersøkelse av arbeidstakere innen<br />
helsevesenet - antibiotikaresistente bakterier<br />
FOR-2005-06-17-610 Forskrift om smittevern i helsetjenesten<br />
Smittevern 7 – Forebygging og kontroll av tuberkulose<br />
4.11.3 Overnattingssteder og forsamlingslokaler<br />
Mat<strong>til</strong>synet i Salten utfører <strong>til</strong>syn i overnattingssteder med hensyn på næringsmiddelhygieniske<br />
forhold. Noen slike har også meldeplikt. Forsamlingslokaler med matservering omfattes også av<br />
næringsmiddellovgivning. Kommuneoverlegen for folkehelse/Helse- og miljø<strong>til</strong>syn Salten fører<br />
<strong>til</strong>syn med at generell hygiene ivaretas.<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 16 av 58<br />
Side 111
2003-25-04 nr. 486 Forskrift om miljørettet helsevern<br />
2003-12-19-124 Matloven<br />
4.11.4 Bassengbad<br />
Bassengeier er ansvarlig for at bassenganleggene driftes etter forskriften. En viktig målsetting er å<br />
sikre desinfeksjon og renhold og hindre smittespredning. Kommuneoverlegen for folkehelse/Helseog<br />
miljø<strong>til</strong>syn Salten fører <strong>til</strong>syn med at forskriften etterleves.<br />
1996-13-06 nr. 592 Forskrift for badeanlegg, bassengbad og badstu m.v.<br />
4.11.5 Friluftsbad<br />
Ved lengre varmeperioder tas vannprøver fra badeplasser i kommunen. Prøvene tas av<br />
kommuneoverlegen for folkehelse/Helse- og miljø<strong>til</strong>syn Salten, som igjen varsler publikum hvis<br />
normer for badevannskvaliteten ikke er oppfylt.<br />
4.11.6 Frisør-, hudpleie-, tatoverings- og hulltakingsvirksomhet<br />
Virksomhetene skal ha internkontrollsystem og har meldeplikt ved oppstart/endring. Virksomheter<br />
som tatoverer og/eller tar hull skal godkjennes. Kommuneoverlegen for folkehelse/Helse- og<br />
miljø<strong>til</strong>syn Salten fører <strong>til</strong>syn med disse virksomheter med tanke på hygieniske forhold som har<br />
betydning for overføring av smittsomme sykdommer.<br />
1998-06-05 nr.581 Forskrift om hygienekrav for frisør-, hudpleie-, tatoverings- og hulltakingsvirksomhet m.v.<br />
4.11.7 Virksomheter med innretninger som kan spre legionella via<br />
aerosol<br />
Kommuneoverlegen for folkehelse/Helse- og miljø<strong>til</strong>syn Salten fører <strong>til</strong>syn med slike (dusjanlegg,<br />
kjøletårn, m.m.).<br />
2003-25-04 nr. 486 Forskrift om miljørettet helsevern<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 17 av 58<br />
Side 112
5 Smittevernarbeid i en beredskapssituasjon<br />
5.1 Generelle prinsipper<br />
5.1.1 Ansvars- og arbeidsfordeling<br />
Smittevernlegen er ansvarlig i en beredskapssituasjon og er <strong>til</strong>lagt oppgaver i henhold <strong>til</strong><br />
smittevernlov med forskrifter. Smittevernlegen leder smittevernarbeidet i kommunen. Hvis ikke<br />
smittevernlegen eller stedfortreder er <strong>til</strong>gjengelig, utpeker kommunaldirektøren i Helse- og<br />
sosialavdelingen en lege <strong>til</strong> å ta ansvar for å starte smittevernarbeidet i henhold <strong>til</strong> smittevernplan og<br />
faglige retningslinjer. Se også kommunens Helse- og sosial beredskapsplan.<br />
Ved utbrudd eller fare for utbrudd av smittsom sykdom skal smittevernlegen varsle lokale leger og<br />
annet helsepersonell om behov for økt oppmerksomhet mot den aktuelle sykdom. Spesielt utsatte<br />
grupper bør <strong>til</strong>bys helseundersøkelse, organisert av smittevernlegen. Dersom det er påkrevd med<br />
straks<strong>til</strong>tak utenom vanlig arbeidstid, kan lege ved Bodø legevakt starte nødvendige<br />
smittevern<strong>til</strong>tak.<br />
Smittevernarbeidet kan i bestemte <strong>til</strong>felle kreve tvangs<strong>til</strong>tak, som loven gir mulighet <strong>til</strong>.<br />
Smittevernlegen må i så fall forberede sak <strong>til</strong> politisk organ eller fatte hastevedtak med hjemmel i<br />
smittevernloven og kontakte fylkesmannen i Nordland ved Helseavdelingen og fylkets<br />
smittevernlege. I forhold <strong>til</strong> næringsmiddelvirksomhet kan hastevedtak iverksettes av Mat<strong>til</strong>synet.<br />
Myndighetsdeling i kommunen <strong>til</strong> å fatte vedtak om bruk av særlig virkemidler i smittevernarbeidet<br />
er listet opp:<br />
Bystyret<br />
Smittevernloven Tiltak<br />
§ 4-1 første ledd Vedta div. smittevern<strong>til</strong>tak: møteforbud, stenging av virksomhet, isolering, desinfeksjon m.m.<br />
§ 4-1 femte ledd Bruke og skade andres eiendom, jfr. 1. ledd<br />
§ 4-6 første ledd Vedta forholdsregler ved gravferd<br />
§ 4-9 første ledd Pålegge helsepersonell å ta opplæring<br />
§ 4-9 andre ledd Pålegge deltakelse i smittevernarbeid<br />
§ 4-9 fjerde ledd Pålegge leger å delta i forebyggende arbeid, undersøkelse, behandling etc.<br />
§ 7-1 femte ledd Bruke og skade andres eiendom i sammenheng med <strong>til</strong>tak etter §§ 3-1 og 3-8 (undersøkelse<br />
og vaksinering)<br />
Smittevernlegen<br />
Smittevernloven Tiltak<br />
§ 2-2 sjuende ledd Kreve taushetsbelagte opplysninger<br />
§ 3-8 tredje ledd Treffe forholdsregler for uvaksinerte<br />
§ 4-1 femte ledd Handle på kommunestyrets vegne i hastesaker om div. smittevern<strong>til</strong>tak<br />
§ 4-2 andre ledd Nedlegge arbeidsforbud<br />
§ 4-5 første ledd Vedta obduksjon av avdød smittet person<br />
§ 5-8 første ledd Treffe hastevedtak om tvangsundersøkelse<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 18 av 58<br />
Side 113
5.1.2 Informasjon<br />
Det er svært viktig med tidlig informasjon <strong>til</strong> ulike instanser. Smittevernlegen har ansvar for<br />
informasjon utad etter å ha kartlagt og vurdert situasjonen. Dette skal skje i samråd med<br />
kommunaldirektør i Helse- og sosialavdelingen og / eller krise- og katastrofeledelsen. Det er viktig<br />
å vurdere om informasjon kan gis offentlig, da selv anonymisert informasjon kan komme i konflikt<br />
med taushetsplikten. Smittevernlegen kan samarbeide med helsesøster, andre leger,<br />
bedriftshelsetjeneste og mat<strong>til</strong>syn for å gi rask og korrekt informasjon. Se også kommunens Kriseog<br />
katastrofeplan.<br />
Informasjon <strong>til</strong>:<br />
Helsepersonell; leger, legevakten, helseleder, smittevernlege ved<br />
Nordlandssykehuset, legevaktsjef i Bodø kommune og komm.dir. HS.<br />
Den/de som er syke og nære pårørende<br />
Om sykdomsforløp og <strong>til</strong>tak for å hindre smittespredning<br />
Om behov for å gå ut med offentlig informasjon<br />
Institusjoner (skoler, barnehager, bedrifter)<br />
Skriftlig og muntlig informasjon bør gis fortløpende<br />
Rådmann<br />
Ordfører<br />
Lokalbefolkning via media (ev pressemelding)<br />
For å hindre smittespredning<br />
Øke årvåkenhet ved tidlig sykdom<br />
Begrense unødig bekymring<br />
Folkehelseinstituttet og fylkesmannens helseavdeling<br />
Ansvarlig:<br />
Smittevernlege<br />
Fastlege/sykehuslege<br />
Smittevernlege<br />
Smittevernlege og helsesøster,<br />
evt. bedriftshelsetjeneste<br />
Smittevernlege, komm.dir. HS.<br />
Rådmann, komm.dir. HS.<br />
Ordfører/ rådmann/ komm.dir.<br />
HS./ Smittevernlege<br />
Smittevernlege<br />
5.1.3 Vaksinasjon og andre forebyggende <strong>til</strong>tak<br />
I mange <strong>til</strong>feller vil det være aktuelt å vurdere vaksinasjon ved utbrudd av smittsom sykdom (f.eks.<br />
meningokokk type C og ved hepatitt A og B). I noen <strong>til</strong>feller er det aktuelt å <strong>til</strong>by forebyggende<br />
antibiotika for de som er mest utsatt for smitte, eller <strong>til</strong>by behandling straks etter eksponering for<br />
smittestoff. Dette et <strong>til</strong>tak som skal vurderes og evt. iverksettes av behandlende leger, evt. i samråd<br />
med smittevernlege, infeksjonsmedisinere, smittevern-legen ved Nordlandssykehuset eller<br />
Folkehelseinstituttet.<br />
5.2 Spesielle sykdomsutbrudd<br />
Vi omtaler i det følgende noen sykdomskategorier som etter en risikovurdering oppfattes som<br />
moderat <strong>til</strong> svært sannsynlig, og samtidig alvorlige, enten fordi enkelt<strong>til</strong>feller er svært alvorlig eller<br />
fordi utbrudd kan bli omfattende.<br />
5.2.1 Vannbåren infeksjon<br />
Infeksjoner som smitter via drikkevann kan medføre store og alvorlige sykdomsutbrudd der svært<br />
mange blir syke over kort tid. Dette vil oftest være mage/tarminfeksjoner som skyldes salmonella,<br />
campylobakter, hepatitt A, giardia lamblia og ulike virus, som Norovirus. Rask reaksjon ved<br />
mistanke om svikt i de hygieniske barrierer som skal beskytte mot forurensning er viktig. Se også<br />
Sikkerhets- og beredskapsplan for vannforsyningen i Bodø kommune.<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 19 av 58<br />
Side 114
Tiltak<br />
Avstenging av vannkilde <strong>til</strong> hygienisk forhold er <strong>til</strong>fredss<strong>til</strong>lende dersom det<br />
finnes reservevannkilde<br />
Ved kjemisk forurensning: Avklare om årsak er innsug på nettet og<br />
gjennomføre <strong>til</strong>tak i forhold <strong>til</strong> dette<br />
Rette opp svikt eller mangler i vannbehandlingsanlegg eller legge <strong>til</strong><br />
reserveklorering<br />
Informasjon om koking av drikkevann via lokalradio/lokalavis/internett<br />
Prøvetaking av vannkilde og syke for å identifisere smittestoff<br />
Diagnostikk og behandling, informasjon <strong>til</strong> de som er syke for å hindre videre<br />
smitte, sykemelde fra næringsmiddelbedrift eller helsetjeneste <strong>til</strong> smittefare er<br />
over<br />
Ansvarlig<br />
Vannverkseier, evt. etter pålegg fra<br />
Mat<strong>til</strong>synet eller<br />
kommuneoverlegen<br />
Vannverkseier<br />
Vannverkseier<br />
Vannverkseier/smittevernlege/ordfører/rådmann/komm.dir.<br />
tekn.avd.<br />
Vannverkseier/smittevernlege/ordfører/rådmann/komm.dir.<br />
tekn.avd.<br />
Allmennleger/smittevernlege/ ordfører/rådmann/komm.dir.<br />
HS.<br />
5.2.2 Matbåren infeksjon<br />
Dette vil oftest være mage/tarminfeksjoner og toksinindusert matforgiftning med bakterietoksiner<br />
der mange får en kortvarig sykdom etter fellesmåltider. Dersom slike utbrudd blir meldt raskt <strong>til</strong><br />
Mat<strong>til</strong>synet vil det være mulig å rette på evt. hygieniske mangler ved næringsmiddelbedrifter eller -<br />
utsalgssteder. Viser <strong>til</strong> ”Medisinskfaglige samarbeidet mellom Mat<strong>til</strong>synets og kommunen” –<br />
vedlegg 9.15.<br />
Tiltak<br />
Diagnostikk og behandling, informasjon <strong>til</strong> de som er syke for å hindre videre<br />
smitte, sykemelde fra næringsmiddelbedrift eller helsetjeneste <strong>til</strong> sikker<br />
symptomfrihet<br />
Kartlegge utbrudd<br />
Informasjon <strong>til</strong> publikum og evt. skole, barnehager, bedrifter, for å hindre<br />
videre smitte og kartlegge antall syke<br />
Intervju av syke for å identifisere smittekilde<br />
Kontroll av næringsmiddelbedrifter<br />
Ansvarlig<br />
Allmennleger/sykehus/<br />
Smittevernlege<br />
Mat<strong>til</strong>synet/smittevernlege<br />
Smittevernlege/helsesøstre/<br />
Bedriftshelsetjenesten/Mat<strong>til</strong>synet<br />
Smittevernlegen<br />
Mat<strong>til</strong>synet<br />
5.2.3 Meningitt<br />
Meningokokksykdom (smittsom hjernehinnebetennelse) er en infeksjon som er alvorlig, men<br />
opptrer relativt sjelden, oftest blant barn og ungdom. Det er i de aller fleste <strong>til</strong>feller enkeltstående<br />
<strong>til</strong>feller, og da kan antibiotika <strong>til</strong> nær familie under 15 år og vaksinasjon i nærmiljø (ved<br />
meningokokk type C), være aktuelt. Ved flere enn ett <strong>til</strong>felle i samme område, kan det bli aktuelt at<br />
smittevernlegen, eventuelt i samarbeid med helsesøster, vurderer mer omfattende <strong>til</strong>tak, som<br />
vaksinering og forebyggende antibiotikabehandling, samt restriksjoner på aktiviteter. Dette bør<br />
drøftes med Folkehelseinstituttet. Rask og korrekt informasjon <strong>til</strong> nærmiljø er viktig ved<br />
meningokokksykdom.<br />
Varsling:<br />
Ved innleggelse av sikker eller mistenkt meningitt/ meningokokksykdom skal smittevernlegen i<br />
pasientens bostedskommune umiddelbart varsles. Dersom smittevernlegen, eller dennes<br />
stedfortreder, ikke kan nås, varsles legevakten (se også pkt 5.1.2).<br />
Varsel <strong>til</strong> legevakten erstatter ikke sykehusets plikt <strong>til</strong> å varsle smittevernlegen så raskt som mulig.<br />
Legevakten skal ha varslet i anonym form, med angivelse av pasientens alder, kjønn, bosted, evt.<br />
type infeksjon. I utgangspunktet meldes alle meningitter/ meningokokksykdommer.<br />
Smittevernlegen skal varsle smittevernleger i nabokommunene.<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 20 av 58<br />
Side 115
Profylakse/vaksinasjon:<br />
Den legen som s<strong>til</strong>ler diagnosen skal også vurdere antibiotikaprofylakse/ vaksinasjon <strong>til</strong> pasientens<br />
nærmeste familie. Det gjelder også pårørende som oppholder seg nær pasienten på sykehuset over<br />
lengre tid.<br />
Smittevernlegen har ansvar for å gi informasjon i pasientens nærmiljø (barnehage, skole, naboer,<br />
idrettslag osv.), og skal vurdere eventuelt ytterligere profylakse/vaksinasjon.<br />
Tiltak etter ett <strong>til</strong>felle av meningokokksykdom<br />
5.2.4 Tuberkulose<br />
Se kap. 6.0: ”Tuberkulosekontrollprogram”<br />
5.2.5 Infeksjon med dråpesmitte<br />
Dette gjelder de fleste luftveisinfeksjoner, som er blant de vanligste infeksjonssykdommer av<br />
relativt uskyldig art, sjeldnere enkeltstående <strong>til</strong>feller av mer alvorlig, men lite smittsom sykdom.<br />
Det har vært utbrudd av kikhoste over flere år, og årlige influensaepidemier som har vært alvorlig<br />
for noen. Det <strong>til</strong>rådes derfor vaksiner i definerte risikogrupper.<br />
Influensa: Det er en reell fare for et mer alvorlig utbrudd av influensasykdom ved endringer i<br />
virusegenskaper. Dette vil da sannsynligvis være et utbrudd som dekker større områder slik at vi<br />
kan være forberedt via internasjonal infeksjonsovervåking. Ved et slikt utbrudd må vi raskt kunne<br />
vaksinere større grupper og ta hånd om flere syke og pleietrengende. I <strong>til</strong>legg <strong>til</strong> helsesøster og<br />
allmennleger må vi da bruke ressurser i helse- og omsorgsavdelinger med personell, sykehjem og<br />
eventuelt overnattingssteder som sykestuer. Det vises for øvrig <strong>til</strong> Nasjonal beredskapsplan for<br />
pandemisk influensa. Se kap. 7 i planen; beredskapsplan influensaepidemi og pandemisk influensa.<br />
Legionellose: Legionellabakterien overføres via luftsmitte, dvs at bakterien pustes ned i lungene<br />
ved å puste inn aerosoler (bitte små vanndråper) som inneholder bakterien spredd via ulike anlegg<br />
eller ved aspirasjon av vann som inneholder legionellabakterier. Bakterien overføres ikke fra person<br />
<strong>til</strong> person. Sykdommen kan ha et alvorlig forløp med betydelig dødelighet hos eldre og<br />
immunsvekkede personer. Ved påvist legionellasmitte må det umiddelbart kartlegges hvor<br />
pasienten har oppholdt seg den siste tiden og tas prøver fra aktuelle dusjanlegg, m.m.<br />
Tiltak<br />
Diagnostikk og behandling, informasjon <strong>til</strong> de som er syke og familie for å<br />
hindre videre smitte<br />
Kartlegge utbrudd. Ved legionella: Kartlegge bevegelsesmønster, intervju av<br />
syke m/familie for å identifisere smittekilde. Prøvetaking av mulige kilder<br />
Informasjon <strong>til</strong> publikum og evt. skole, barnehager, bedrifter for å hindre<br />
videre smitte og kartlegge antall syke<br />
Ansvarlig<br />
Smittevernlege/allmennleger/sykehus<br />
Smittevernlege/evt.<br />
sykehus./Helse- og miljø<strong>til</strong>syn<br />
Salten<br />
Smittevernlege/ ordfører/rådmann,<br />
komm.dir. HS.<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 21 av 58<br />
Side 116
5.2.6 Infeksjon med blodsmitte<br />
I denne gruppen er alvorlige sykdommer som Hepatitt B og Hepatitt C og HIV, og i noen grad også<br />
Hepatitt A-infeksjoner. For tiden er det landsomfattende økning av hepatitt av alle typer blant<br />
injiserende stoffmisbrukere. En viktig smittekilde er bruk av urene sprøyter.<br />
Tiltak<br />
Diagnostikk og behandling, informasjon <strong>til</strong> de som er syke for å hindre<br />
videre smitte. Tilby vaksine <strong>til</strong> familie/nære kontakter ved Hepatitt A og B<br />
Kartlegge utbrudd, informere helsepersonell<br />
Informasjon <strong>til</strong> publikum og spesielle målgrupper, for å hindre videre smitte<br />
og kartlegge antall syke<br />
Gi råd om vaksine <strong>til</strong> større grupper, informasjon via media og kontakter i<br />
utsatt miljøer<br />
Ansvarlig<br />
Allmennleger/sykehus,<br />
helsestasjon for ungdom,<br />
Prinsen helsestasjon<br />
Smittevernlege<br />
Smittevernlege/ ordfører/<br />
rådmann/ komm.dir. HS.<br />
Smittevernlege/ordfører/rådmann/komm.dir.<br />
HS/ helsesøstre/allmennleger.<br />
Hepatitt B – posteksponeringsimmunisering:<br />
Den legen som kommer i kontakt med aktuelle personer skal vurdere <strong>til</strong>tak i henhold <strong>til</strong><br />
retningslinjer i MSIS. Det er inngått avtale med Nordlandssykehuset Bodø om at spesifikt<br />
immunglobulin (HBIG) <strong>til</strong> enhver tid oppbevares på sykehuset og kan tas i bruk etter rekvisisjon fra<br />
lege i kommunen.<br />
Vaksinasjonsboka<br />
Smittevernhåndbok for kommunehelsetjenesten – smittevern 18<br />
5.2.7 Seksuelt overførbar sykdom<br />
Chlamydia meldes nå kun summarisk via laboratorium, slik at det ikke er mulig å ha noen lokal<br />
oversikt over forekomst. Det viktigste ved chlamydia<strong>til</strong>feller er aktiv smitteoppsporing utført av den<br />
legen som diagnostiserer sykdom. Helsestasjon for ungdom er aktiv i prøvetaking, smitteoppsporing<br />
og behandling av chlamydia. Gonorrhoe og syfilis er nominativt meldbare sykdommer som fortsatt<br />
kan opptre som enkelt<strong>til</strong>feller.<br />
5.2.8 Beredskap mot biologiske våpen<br />
Fra høsten 2001 er beredskap mot angrep med biologiske våpen blitt en ny og reell trusselsituasjon<br />
som også norske myndigheter må forholde seg <strong>til</strong>. De agens som er beskrevet som aktuelle er<br />
pestbakterier, sporer av miltbrannbasiller, toksiner fra botulismebakterier og koppevirus. Mange av<br />
disse agens er påvirkelige av antibiotisk behandling dersom den startes tidlig.<br />
De ovennevnte agens representerer alle gruppe A-sykdommer som skal meldes umiddelbart <strong>til</strong><br />
smittevernlegen, Folkehelseinstituttet, politiet og Fylkesmannen. Dersom biologisk agens er spredt<br />
via mat eller dyr, skal Mat<strong>til</strong>synet straks varsles.<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 22 av 58<br />
Side 117
5.2.9 Vannbåren kjemisk forurensning<br />
Dette kan dreie seg om radioaktivt utslipp, kjemikaliutslipp, olje eller annen gift. Se også<br />
Sikkerhets- og beredskapsplan for vannforsyningen i Bodø kommune.<br />
Tiltak<br />
Avstengning av vannkilde <strong>til</strong> hygieniske forhold er under kontroll<br />
(hvis det finnes reservevannforsyning)<br />
Ved kjemisk forurensning: Avklare om årsak er innsug på nettet og<br />
gjennomføre <strong>til</strong>tak i forhold <strong>til</strong> dette<br />
Skaffe alternativt drikkevann <strong>til</strong> forurensningen er fjernet/nøytralisert<br />
Prøvetaking av vannforsyningssystemet.<br />
Prøver av den syke for identifikasjon smittestoff<br />
Diagnostikk og behandling, informasjon <strong>til</strong> de syke for å hindre videre<br />
smitte, sykemeldte personer fra nærings-middelbedrift eller<br />
helsetjeneste <strong>til</strong> smittefare er over<br />
Informasjon om restriksjoner på bruk<br />
Ansvarlig<br />
Virksomhet for plan og utvikling etter<br />
pålegg fra Mat<strong>til</strong>synet eller<br />
kommuneoverlegen<br />
Vannverkseier<br />
Vannverkseier i samråd med kommunen<br />
og mat<strong>til</strong>synet<br />
Vannverkseier<br />
Smittevernlegen<br />
Allmennleger/smittevernlegen<br />
Vannverkseier/Mat<strong>til</strong>synet<br />
5.2.10 HIV/ AIDS-infeksjon<br />
HIV smitter gjennom seksuell kontakt, blodsøl, stikkskader og blodprodukter. Det er risiko for<br />
overføring fra smitteførende mor <strong>til</strong> barn under svangerskap, fødsel og amming. Spytt, tårevæske,<br />
avføring og urin kan inneholde virus, men spiller sannsynligvis liten eller ingen rolle i<br />
smitteoverføring. Folketrygden yter full godtgjøring av utgifter <strong>til</strong> legehjelp ved undersøkelse,<br />
kontroll og behandling.<br />
Tiltak:<br />
Ved nyoppdaget HIV-positivitet hos pasienten skal allmennlegene gjøre følgende:<br />
1) Gi grundig informasjon om sykdommen.<br />
2) Gi smittevernveiledning.<br />
3) Tilby psykososial oppfølging<br />
4) Henvise pasienten <strong>til</strong> infeksjonsmedisinsk poliklinikk ved Nordlandssykehuset for videre<br />
medisinsk antiviral behandling og rådgivning.<br />
Pasientens fastlege er ansvarlig for smitteoppsporing samt å melde bekreftet HIV-infeksjon <strong>til</strong><br />
MSIS og Nasjonalt Folkehelseinstitutt. AIDS-sykdom er også meldepliktig. I særs vanskelige<br />
<strong>til</strong>feller kan smitteoppsporing overlates <strong>til</strong> smittevernlegen etter skriftlig melding.<br />
Folkehelseinstituttet – HIV-infeksjon/Aids<br />
5.2.11 Melding om smittsom sykdom fra skip<br />
Smittevernlegen kan etter ønske fra skipskaptein begjære medisinsk <strong>til</strong>syn ved sykdomsutbrudd på<br />
skipet. Smittevernlegen har ansvar sammen med eventuelt Mat<strong>til</strong>synet for å føre <strong>til</strong>syn med skipet<br />
for å avklare alle forhold rundt en epidemi, samt vurdere medisinske <strong>til</strong>tak i forhold <strong>til</strong> dette.<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 23 av 58<br />
Side 118
6 Tuberkulosekontrollprogram<br />
Bodø kommune er i henhold <strong>til</strong> Forskrift om tuberkulosekontroll av 21. juni 2002 pålagt å ha et<br />
tuberkulosekontrollprogram som en del av smittevernplanen. Tuberkulosearbeidet finnes detaljert i<br />
Smittevern 7: Forebygging og kontroll av tuberkulose.<br />
<br />
<br />
Smittevernlegen er ansvarlig for organiseringen av tuberkulosearbeidet i kommunen.<br />
Vaksinasjon-/smittevernkontoret og skolehelsetjenesten er ansvarlig for kartlegging av<br />
tuberkulinstatus (Mantoux) iht. tuberkuloseforskriften.<br />
6.1 Risikogrupper og <strong>til</strong>tak<br />
Kommunen har ulike risikogrupper i forbindelse med mulig tuberkuløs sykdom. Dette er<br />
flyktninger, asylsøkere, innvandrere, familiegjenforente og adoptivbarn fra land med høy forekomst<br />
av tuberkulose, samt rusmisbrukere.<br />
Personer fra land med høy forekomst av tuberkulose, som skal oppholde seg i landet i mer enn 3<br />
måneder, meldes fra politiet og blir innkalt av Vaksinasjon- og smittevernkontoret <strong>til</strong> Mantoux<br />
(alle) og henvisning <strong>til</strong> røntgen av lungene (personer som har fylt 15 år). Arbeidsinnvandrere og<br />
utenlandske studenter skal kun <strong>til</strong> røntgen av lungene. Bosatte og gjenforente flyktninger gis samme<br />
<strong>til</strong>bud av helsesøster ved Flyktningkontoret.<br />
Personer som kommer fra eller har oppholdt seg minst 3 måneder i land med høy forekomst av<br />
tuberkulose, og som skal arbeide i helse- og sosialtjenesten eller med barn, innkalles <strong>til</strong> de samme<br />
undersøkelser av Bodø bedriftshelsetjeneste (kommunalt ansatte) eller Vaksinasjon- og<br />
smittevernkontoret (ansatte i andre bedrifter).<br />
Tuberkulintesting og BCG-vaksinering<br />
Utføres av skolehelsesøstre, Flyktningehelsetjenesten, helsetjenesten for asylsøkere og<br />
Vaksinasjon- og smittevernkontoret. Nyfødte barn av foreldre fra land med høy forekomst av<br />
tuberkulose vaksineres før de utskrives fra fødeavdelingen eller på helsestasjonen. Ved vaksinering<br />
av større barn skal tuberkulintest gjennomføres før BCG-vaksine gis.<br />
Henvisning <strong>til</strong> lungepoliklinikk<br />
Skjer etter retningslinjer gitt av Folkehelseinstituttet. I <strong>til</strong>legg <strong>til</strong> legene, kan også<br />
helsesøster/sykepleier henvise. Personer som ved Mantouxtest vurderes <strong>til</strong> å være omslagere eller<br />
superinfiserte, henvises <strong>til</strong> røntgen av lungene, samt <strong>til</strong> undersøkelse hos lungespesialist ved<br />
Nordlandssykehuset.<br />
Påvist smittsom tuberkulose/smitteoppsporing<br />
Det er spesialisthelsetjenesten som påviser smittsom tuberkulose. Denne varsler smittevernlegen i<br />
kommunen og gir anbefalinger om smitteoppsporing. Smittevernlegen og Vaksinasjon- og<br />
smittevernkontoret har ansvaret for gjennomføring av smitteoppsporing etter gjeldende prinsipper.<br />
Dette skjer i nært samarbeid med lungepoliklinikken ved Nordlandssykehuset,<br />
tuberkulosekoordinator og Folkehelseinstituttet.<br />
Behandlingsmøte<br />
Nordlandssykehusets tuberkulosekoordinator varsler smittevernlegen, og kaller inn <strong>til</strong> møte.<br />
Tuberkulosekoordinator, legerepresentant fra sykehuset og smittevernlegen/helsesøster er <strong>til</strong> stede<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 24 av 58<br />
Side 119
sammen med pasienten og eventuelt pårørende. Det legges opp en plan for DOT-behandling<br />
(direkte observert terapi) og andre <strong>til</strong>tak (miljøundersøkelse), avhengig av behov i hvert enkelt<br />
<strong>til</strong>felle.<br />
Behandling og oppfølging<br />
Lungelege ved Nordlandssykehuset er ansvarlig for DOT-behandlingen, mens hjemmetjenesten<br />
administrerer medikamentene. Tuberkulosekoordinator påser at behandlingen gjennomføres etter<br />
planen. Pasienten skal <strong>til</strong> regelmessige kontroller hos lungelege i løpet av behandlingstiden.<br />
Flytting <strong>til</strong> annen kommune<br />
Når en person med tuberkulose flytter <strong>til</strong> en annen kommune, oversender smittevernlegen<br />
nødvendige opplysninger <strong>til</strong> smittevernlegen i den nye kommunen. Flyktninghelsetjenesten<br />
oversender dokumenter angående bosatte flyktninger eller gjenforente familier.<br />
Tuberkulosekoordinator ser <strong>til</strong> at igangsatt behandling blir videreført på det nye bostedet.<br />
6.2 Melding i henhold <strong>til</strong> gjeldende meldepliktforskrifter<br />
Formål<br />
Å kunne evaluere i hvilken grad målene for tuberkulosekontrollen oppnås.<br />
Fastlegene<br />
Ved nytt <strong>til</strong>felle av tuberkulose skal melding sendes samme dag. Meldingen sendes<br />
smittevernlegen, tuberkulosekoordinator og Folkehelseinstituttet. Personen det angår skal<br />
informeres om dette.<br />
Lungeseksjonen, Nordlandssykehuset<br />
Sender melding om igangsetting av behandling for tuberkulose <strong>til</strong> smittevernlegen,<br />
tuberkulosekoordinator og Folkehelseinstituttet. Regelmessige meldinger om oppfølgingen skal<br />
også gis.<br />
Nasjonalt Folkehelseinstitutt<br />
Sender melding om igangsettelse av behandling for tuberkulose <strong>til</strong> legen som har meldt pasienten.<br />
Melding om kontroll av tuberkulosebehandling sendes <strong>til</strong> behandlende spesialist. Etter ni måneder<br />
sendes samme skjema igjen, da med spørsmål om behandlingsresultat.<br />
Vaksinasjon- og smittevernkontoret<br />
Sender, på vegne av smittevernlegen, melding om personer som er henvist <strong>til</strong> lungepoliklinikk i<br />
forbindelse med smitteoppsporing. Også rapport om resultat av smitteoppsporing skal sendes.<br />
Alle meldinger som smittevernlegen mottar journalføres på Helsekontoret og oppbevares innelåst<br />
der.<br />
FOR-2002-06-21-567 Forskrift om tuberkulosekontroll.<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 25 av 58<br />
Side 120
7 Beredskapsplan influensaepidemi og pandemisk influensa<br />
Pandemiplanen er en del av smittevernplanen, deretter følger hierarkisk helse- og sosial<br />
beredskapsplan og kommunens overordnede plan for kriser og beredskap.<br />
7.1 Overordnet fagmyndighet<br />
Helsedirektoratet er nasjonal helsemyndighet og forvalter Nasjonal pandemiplan. Dersom det blir<br />
erklært pandemi gis melding om iverksetting av lokale planer <strong>til</strong> Fylkesmannen og videre <strong>til</strong> den<br />
enkelte kommune. Hjemmeside http://www.helsedirektoratet.no<br />
Folkehelseinstituttet vil gi helsefaglig informasjon som oppdateres på www.fhi.no<br />
Kommunikasjonskanaler mellom kommunen og Fylkesmannen i Nordland:<br />
E-post:<br />
beredskap@bodo.kommune.no<br />
postmottak@fmno.no<br />
Telefon:<br />
Mobiltelefon:<br />
Faks:<br />
Kommunikasjonskanaler mellom kommunen og Folkehelseinstituttet:<br />
E-post:<br />
Telefon:<br />
7.2 Organisering i kommunen: pandemigruppe<br />
Kommunen må kunne respondere raskt på viktige utfordringer, være fleksibel og disponere<br />
begrensede ressurser riktig. Smittevernlegen oppretter en nettverksorganisasjon – pandemigruppe -<br />
med en følgende faste medlemmer:<br />
- smittevernlegen (leder av pandemigruppen)<br />
- kommuneoverlege med hovedarbeidsområde legevakt og helse-/sosial beredskap (nestleder<br />
av pandemigruppen, stedfortreder for smittevernlegen)<br />
- helseleder<br />
- leder smittevern- og vaksinasjonskontoret<br />
- rådmannens representant på helse- og sosial beredskapsplan<br />
- leder kommunens informasjonstjeneste<br />
- personalsjef<br />
- representant oppvekst- og kulturavdelingen (organiserer helsestasjoner og<br />
skolehelsetjeneste)<br />
Andre <strong>til</strong>trer gruppens møter ved behov.<br />
Smittevernlegen sørger for at kommunaldirektøren for helse- og sosialavdelingen, rådmann og<br />
ordfører holdes løpende orientert.<br />
Smittevernlegen og/eller gruppen samlet møter eksterne samarbeidspartnere, spesielt<br />
Nordlandssykehuset HF, Avinor, Universitetet i Nordland og frivillige organisasjoner. Se for øvrig<br />
helse- og sosial beredskapsplan.<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 26 av 58<br />
Side 121
7.3 Kommunikasjon med befolkningen<br />
Informasjonkilder lokalt:<br />
- kommunens hjemmeside www.bodo.kommune.no Lenker <strong>til</strong> sentrale informasjonskilder<br />
- pandemitelefon (nr blir annonsert)<br />
- annonser<br />
- pressemeldinger <strong>til</strong> Avisa Nordland og NRK, ev intervju/reportasjer<br />
7.4 Medisinskfaglig forankring<br />
Smittevernlegen holder seg fortløpende oppdatert om helsefaglige spørsmål vedrørende pandemien<br />
og holder nødvendig kontakt med Folkehelsa, Nordlandssykehuset HF og andre eksterne ressurser.<br />
Viktige kunnskapskilder er Folkehelsa (www.fhi.no) og European Centre for Disease Prevention<br />
and Control (www.ecdc.europa.eu ).<br />
Smittevernlegen arrangerer ved behov dialogmøter med helsepersonell i kommunen, spesielt<br />
fastlegene, legevakta, helsesøstre og ansatte innen pleie- og omsorg. Hensikten er å sørge for at hver<br />
enkelt er <strong>til</strong>strekkelig informert og kvalifisert for nye arbeidsoppgaver som krever oms<strong>til</strong>ling.<br />
7.5 Vurdering av risiko<br />
Det er to viktige forutsetninger for risikovurdering<br />
- oppdaterte demografiske data om ”de som bor eller midlertidig oppholder seg i kommunen”<br />
(sitat kommunehelseloven)<br />
- kunnskap om aktuelt pandemivirus (smittemåter, smittsomhet, sykdomsforløp mv)<br />
Under pandemien 2009 – Influensa A(H1N1) ble det publisert en artikkel med beskrivelse av hvor<br />
stor andel av befolkningen i de enkelte aldersgrupper som ble ansett å ha økt risiko for alvorlig<br />
sykdomsforløp. Ref: www.ecdc.europa.eu<br />
Dette kan gi grunnlag for planlegging av vaksinasjon og/eller kapasitet for behandling.<br />
Eventuelt kan det utarbeides en egen Risiko og sårbarhetsanalyse (ROS-analyse) vedr viktige<br />
samfunnsfunksjoner.<br />
7.6 Virustype som smitter lett og har et mindre alvorlig sykdomsforløp<br />
2009 influensa A(H1N1) pandemien er et eksempel på dette. Aktuelle <strong>til</strong>tak kan være:<br />
opprette prøvetakingssted hvor pasienter kan møte fram<br />
forberede sykestuefunksjoner for pasienter som ikke kan klare seg hjemme, men som ikke<br />
trenger sykehusinnleggelse<br />
forberede etablering av influensalegevakt<br />
opprette pandemitelefon<br />
planlegge for massevaksinasjon og individuell vaksinasjon<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 27 av 58<br />
Side 122
7.7 Virustype som ikke smitter lett, men gir mer alvorlig sykdomsforløp<br />
Slike virus krever spesiell <strong>til</strong>nærming da den individuelle sykdomsrisiko/dødsrisiko er høy.<br />
Aktuelle <strong>til</strong>tak:<br />
- ”Feberpatrulje” som kan oppsøke pasienter i hjemmet for helsehjelp og prøvetaking<br />
- Opprette sykestuefunksjon med behandlingsplasser med forsterket smittevern<strong>til</strong>tak<br />
- Opprette egen influensalegevakt med forsterket smittevern<strong>til</strong>tak<br />
- Opprette pandemitelefon<br />
- Vaksinasjonsplanlegging<br />
7.8 Fortløpende informasjonsinnhenting og evaluering<br />
Smittevernlegen og pandemigruppen må sørge for å innhente viktig informasjon fra befolkningen,<br />
helsetjenestene og andre for å ha best mulig oversikt over situasjonen og kunne planlegge videre<br />
<strong>til</strong>tak.<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 28 av 58<br />
Side 123
8 Allmennfarlig smittsom sykdom, melding og varsling<br />
8.1 Allmennfarlige smittsomme sykdommer<br />
Botulisme Hepatitt C virusinfeksjon Meningokokksykdom<br />
Caphylobakter Hivinfeksjon Poliomyelitt<br />
Chlamydiainfeksjon genital Kikhoste Rabies<br />
Difteri Kolera Sars<br />
Flekktyfus Kopper Shigellose<br />
Gonore Legionellose Syfilis<br />
Gulfeber Lepra Tilbakefallsfeber<br />
Influensa Meningokokksykdom Tuberkulose<br />
Hemoragisk feber Miltbrann Tyfoidfeber<br />
Hepatitt A virusinfeksjon Paratyfoidfeber Yersinia pestis<br />
Hepatitt B virusinfeksjon<br />
I <strong>til</strong>legg kommer sykdom forårsaket av meticillinresistente gule stafylokokker, av multiresistente<br />
pneumokokker, av vancomycinresistente enterokokker og av enteropatogen E. Coli.<br />
8.2 Melderutiner for smittsomme sykdommer<br />
Her følger oversikt over melderutiner for sykdommer i gruppe A, B og C. For gruppe C er det kun<br />
laboratorier som skal melde chlamydia, og utvalgte legekontor som skal melde influensaen.<br />
Gruppe A:<br />
Varslingsrutiner: Gjelder enhver lege, sykepleier, jordmor eller helsesøster som får befatning med et<br />
<strong>til</strong>felle:<br />
<br />
<br />
<br />
Ved alle mistenkte og bekreftede <strong>til</strong>feller skal det gis muntlig melding umiddelbart <strong>til</strong><br />
smittevernlegen der pasienten bor. Hvis pasienten oppholder seg i en annen kommune enn<br />
bostedskommunen, skal det også gis melding dit. Smittevernlegen skal varsle i henhold <strong>til</strong><br />
regelverk og situasjonen krever. (Smittevernvakta tlf. 21 07 70 00). Dernest skal legen sende<br />
MSIS-melding på vanlig måte.<br />
Skriftlig melding sendes samme dag <strong>til</strong> de samme instansene (gult trykk <strong>til</strong> smittevernlegen).<br />
Kopi av meldingen (grønt trykk) skal legges i pasientens journal. Feil i en melding skal<br />
rettes.<br />
For tuberkulose skal MSIS-meldingen i <strong>til</strong>legg sendes tuberkulosekoordinator ved<br />
Nordlandssykehuset.<br />
Gruppe A-sykdommer: Difteri, kikhoste, kusma, meslinger, poliomyelitt, røde hunder, systemisk<br />
haemophilus influenzae-sykdom, tetanus, tuberkulose, hepatitt A-C, botulisme, campylobacteriose,<br />
E.coli-enteritt, giardiasis, lisreiose, salmonellose, yersiniose, brucellose, ekinokokkose, lyme<br />
borreliose, miltbrann, nephropathia epidemica, rabies, trikinose, tularemi, flekktyfus, gulfeber,<br />
hemorrhagisk feber, kolera, lepra, malaria, pest, shigellose, <strong>til</strong>bakefallsfeber, atypisk<br />
mykobakterieinfeksjon, legionellose, aids, sars, encefalitt, kopper, paratyfoidfeber,<br />
prionsykdommer, systemisk meningokokksykdom/systemisk pneumokokksykdom, systemisk<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 29 av 58<br />
Side 124
gruppe A streptokokksykdom, systemisk gruppe B streptokokksykdom, tyfoidfeber, MRSA,<br />
infeksjoner med penicillinresistente pneumokokker, infeksjoner med vancomycinresistente<br />
enterokokker.<br />
Gruppe B:<br />
Varslingsrutiner: Gjelder leger som i sin yrkespraksis får befatning med et <strong>til</strong>felle:<br />
<br />
<br />
<br />
Mistenkte og bekreftede <strong>til</strong>feller skal meldes enkeltvis og med fødselsnummer skriftlig<br />
<strong>til</strong> smittevernlegen og <strong>til</strong> MSIS, Folkehelseinstituttet.<br />
S<strong>til</strong>les diagnosen ved hjelp av laboratorieprøve, benyttes skjema som følger det<br />
positive prøvesvaret fra laboratoriet, og kopi sendes <strong>til</strong> smittevernlegen.<br />
Kopi av meldingen skal legges i pasientens journal. Feil i en melding skal rettes og<br />
meldes.<br />
Gruppe B-sykdommer: Gonoré, HIV-infeksjon og syfilis.<br />
Gruppe C:<br />
Varslingsrutiner: Gjelder alle yrkesaktive leger:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Mistenkte og bekreftede <strong>til</strong>feller skal m<br />
eldes enkeltvis uten personidentifikasjon.<br />
Meldingen skal bare sendes <strong>til</strong> MSIS, Folkehelseinstituttet. Meldingskjemaet blir sendt<br />
ut fra laboratoriet sammen med prøvesvaret.<br />
Kopi av meldingen skal legges i pasientens journal. Feil i en melding skal rettes og<br />
meldes.<br />
Gruppe C-sykdommer: Genital chlamydiainfeksjon og influensaliknende sykdom.<br />
Annen alvorlig infeksjonssykdom:<br />
Sjeldne eller nye alvorlige smittsomme sykdommer som ikke står på lista over meldingspliktige<br />
sykdommer kan også meldes <strong>til</strong> MSlS, Folkehelseinstituttet. Formålet er å oppdage nye<br />
infeksjonstrusler. Skjemaet for nominativ melding benyttes, men navn og fødselsdag oppgis<br />
ikke. MSIS, Folkehelseinstituttet vil gi beskjed gjennom MSIS-rapporten dersom bestemte<br />
sykdommer ønskes meldt på denne måten.<br />
Varsling om utbrudd av meldingspliktig smittsom sykdom, utbrudd av andre særlig alvorlige<br />
sykdommer, utbrudd med mistenkt sammenheng med næringsmidler eller særlig omfattende<br />
utbrudd utenfor institusjon:<br />
Leger varsler smittevernlegen. Smittevernlegen skal videre varsle i henhold <strong>til</strong> regelverk<br />
og det situasjonen krever. Eget skjema for utbruddsvarsling bør benyttes (MSIS<br />
30/2003).<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 30 av 58<br />
Side 125
Varsling om utbrudd i kommunal helseinstitusjon av smittsom sykdom:<br />
Utbrudd skal varsles <strong>til</strong> smittevernlegen.<br />
Øvrige varslingsrutiner:<br />
Ved mulig smittsom sykdom overført via næringsmidler skal smittevernlegen varsle<br />
Mat<strong>til</strong>synet.<br />
Ved mulighet for smitte via dyr eller <strong>til</strong> dyr skal smittevernlegen varsle Mat<strong>til</strong>synet.<br />
Ved mulighet for smitte fra medisinsk utstyr m.v. skal legen varsle fylkesmannen og<br />
Folkehelseinstituttet.<br />
Behandlingsansvarlig lege i helseinstitusjon som finner at en pasient overført fra en<br />
annen helseinstitusjon har en smittsom sykdom, eksempelvis MRSA, skal varsle lege<br />
ved den andre institusjonen dersom det er nødvendig av hensyn <strong>til</strong> smittevernet.<br />
Mistenkt eller påvist <strong>til</strong>felle av smittsomme sykdommer som kan være forårsaket av<br />
overlagt spredning av smittestoffer skal varsles smittevernlegen, fylkesmannen og<br />
Folkehelseinstituttet.<br />
Den meldende lege har plikt <strong>til</strong> å informere den meldingen angår om hvem som får meldingen<br />
og hva den skal brukes <strong>til</strong> (jfr. Helseregisterloven).<br />
Se vedlegg 9.2: Huskeliste for smittevernlegen.<br />
8.3 Tuberkulose<br />
Se kap 6: Tuberkulosekontrollprogram<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 31 av 58<br />
Side 126
9 Vedlegg<br />
9.1 Forskrifter<br />
- 1995.01.01 nr 0100: Forskrift om allmennfarlige smittsomme sykdommer.<br />
- 2009-02-13 nr 205: Forskrift om tuberkulosekontroll.<br />
- 2003.06.20 nr 0740: Forskrift om innsamling og behandling av helseopplysninger i Meldingssystem<br />
for smittsomme sykdommer og i Tuberkuloseregisteret og om varsling om<br />
smittsomme sykdommer (MSIS- og Tuberkuloseregisterforskriften).<br />
- 1998.05.06 nr 0581: Forskrift om hygienekrav for frisør-, hudpleie-, tatoverings- og<br />
hulltakingsvirksomhet m.v.<br />
- 2000.12.21 nr 1406: Forskrift om skadedyrbekjempelse.<br />
- 2005.10.11 nr 1196: Forskrift om smittefarlig avfall fra helsetjeneste og dyrehelsetjeneste mv.<br />
- 1998.04.03 nr 0327: Forskrift om transport, håndtering og emballering av lik samt gravferd.<br />
- 2005.06.17 nr 0610: Forskrift om smittevern i helsetjenesten.<br />
- 2007-06-28 nr 814: Forskrift om stønad <strong>til</strong> dekning av utgifter <strong>til</strong> viktige legemidler mv.<br />
(blåreseptforskriften)<br />
- 2011-06-23 nr 675: Forskrift om stønad <strong>til</strong> dekning av utgifter <strong>til</strong> undersøkelse og behandling hos<br />
lege<br />
- 1983.11.23 nr 1779: Forskrift om lovbestemt sykepleietjeneste i kommunens helsetjeneste.<br />
- 2008-04-03 nr 320: Forskrift om legemiddelhåndtering for virksomheter og helsepersonell som yter<br />
helsehjelp<br />
- 2000.04.14 nr 0328: Forskrift om fastlegeordning i kommunene.<br />
- 2000.12.20 nr 1556: Forskrift om tekniske funksjonskrav <strong>til</strong> kommunikasjonsteknisk utstyr som inngår<br />
i helsetjenestens kommunikasjonsberedskap.<br />
- 2003.04.03 nr 0450: Forskrift om kommunens helsefremmende og forebyggende arbeid i<br />
helsestasjons- og skolehelsetjenesten.<br />
- 2003.04.25 nr 0486: Forskrift om miljørettet helsevern.<br />
- 2005.03.18 nr 0252: Forskrift om krav <strong>til</strong> akuttmedisinske tjenester utenfor sykehus.<br />
- 2005.06.17 nr 0610: Forskrift om smittevern i helsetjenesten.<br />
- 1995.12.01 nr 0928: Forskrift om miljørettet helsevern i barnehager og skoler m.v.<br />
- 1996.06.13 nr 0592: Forskrift for badeanlegg, bassengbad og badstu m.v.<br />
- 1998.05.06 nr 0581: Forskrift om hygienekrav for frisør-, hudpleie-, tatoverings- og<br />
hulltakingsvirksomhet m.v.<br />
- 2000.12.21 nr 1406: Forskrift om skadedyrbekjempelse.<br />
- 2001.12.04 nr 1372: Forskrift om vannforsyning og drikkevann (Drikkevannsforskriften).<br />
- 2005.10.11 nr 1196: Forskrift om smittefarlig avfall fra helsetjeneste og dyrehelsetjeneste mv.<br />
- 1988.10.10 nr 0836: Forskrift om fastsettelse av tvangsmulkt i medhold av lov om helsetjenesten i<br />
kommunen.<br />
- 2003.12.19 nr 1728: Forskrift om dekning av utgifter <strong>til</strong> transport av helsepersonell m.m. i forbindelse<br />
med reise for å foreta undersøkelse eller behandling.<br />
- 2007-12-21 nr 1573: Forskrift om varsling av og <strong>til</strong>tak ved alvorlige hendelser av betydning for<br />
internasjonal folkehelse (IHR-forskriften)<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 32 av 58<br />
Side 127
9.2 Huskeliste for smittevernlegen<br />
Melding om<br />
infeksjonssykdom<br />
(Nominativ melding)<br />
Sekretær gir telefonisk<br />
melding <strong>til</strong> lege<br />
umiddelbart,<br />
skriftlig melding legges<br />
<strong>til</strong> lege, slik at den blir<br />
vurdert snarest samme<br />
dag<br />
SMITTEVERN-<br />
LEGEN<br />
Ja<br />
SMITTEVERNLEGE MÅ<br />
VURDERE ULIKE TILTAK I DEN<br />
AKTUELLE<br />
SMITTESITUASJON<br />
SMITTEVERN-<br />
TILTAK <br />
<br />
INHENTE MER<br />
INFORMASJON fra FHI,<br />
litteratur og spesialister<br />
NEI<br />
Ja<br />
SMITTEVERN-<br />
TILTAK <br />
Nei<br />
KALLE INN<br />
PERSONELL <br />
INFORMASJON -<br />
RASK OG KORREKT<br />
Vaksinasjon-og smittevernkontoret, helsesøstre, leger,<br />
mat<strong>til</strong>syn, andre <br />
Mål: Øke årvåkenhet ved tidlige sykdom, gi råd for å<br />
hindre smittespredning, berolige med saklig info<br />
IInfo <strong>til</strong>: Involverte i nærmiljø i skole, barnehage,<br />
bedrift m.v Publikum via media (aviser/radio)<br />
Vurdere info <strong>til</strong>: Helsepersonell i kommune,<br />
Nabokommune, sykehus Andre helsemyndigheter.<br />
(Folkehelseinstituttet, Fylkeslege)<br />
ARKIV<br />
VAKSINASJON <br />
FORBYGGENDE BEHANDLING <br />
TILTAK RETTET MOT<br />
BEFOLKNINGEN FOR I HINDRE<br />
SMITTESPREDNING <br />
Vurdere om aktuelt ved denne sykdom,<br />
vurdere omfang av <strong>til</strong>tak jfr retningslinjer,<br />
bruke helsesøstre/sykepleiere.<br />
Tvangs<strong>til</strong>tak Møteforbud Stenge<br />
bedrifter Skoler Restriksjoner på<br />
drikkevann eller andre næringsmidler<br />
INTENSIVERE DIAGNOSTIKK FOR<br />
Å GI RASK BEHANDLING <br />
Organisere helsekontroll, kalle inn de<br />
som er utsatt, bruke allmennleger<br />
VURDERE TILTAK OVER PÅ NYTT<br />
TID FOR Å AVSLUTTE<br />
SMITTEVERNTILTAK FOR<br />
AKTUELT UTBRUDD<br />
AVSLUTTES MED RAPPORT<br />
SOM LAGRES I ARKIV<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 33 av 58<br />
Side 128
9.3 Varslingsliste<br />
Oppdatert 08.11.10<br />
Instans / navn Telefon Telefaks<br />
Kommunaldirektør Helse- og sosialavd.<br />
Ingunn Lie Mosti 75 55 41 11 75 55 50 08<br />
Leder for Helsekontoret<br />
Stian Wik Rasmussen 75 55 41 32 75 55 41 38<br />
Kommuneoverlege/smittevernlege 75 55 41 30 75 55 41 38<br />
Kai Brynjar Hagen<br />
75 55 41 35<br />
Bodø legevakt 75 55 70 00 75 55 70 08<br />
Kommuneoverlege helseberedskap 75 50 45 00 75 50 45 02<br />
Legevaktsjef Raymond Dokmo<br />
75 52 05 00(ø.hj)<br />
Ledende helsesøster/koordinator<br />
75 55 60 19 75 55 60 08<br />
Inger Øvereng<br />
974 71 923<br />
Vaksinasjon- og smittevernkontoret 75 55 54 40/50 75 55 54 48<br />
Karin Snøve Wiik<br />
Kommuneoverlege/folkehelsearbeid 75 55 49 30 75 55 41 18<br />
Trond Mikkelsen, Misvær<br />
Kommuneoverlege geriatri og<br />
allmennlegetjeneste<br />
Stefan Kjelling<br />
75 53 82 40<br />
75 55 41 35<br />
Miljøvernsjef<br />
Jan Wasmuth 75 55 50 14 75 55 50 08<br />
Vann problemer etter kl 15 v/Salten Brann. 75 55 74 00<br />
Se også varslingsliste i kommunens Krise- og katastrofeplan.<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 34 av 58<br />
Side 129
9.4 Telefonliste<br />
Oppdatert<br />
Instans / navn Telefon Telefaks<br />
Ambulanse/AMK 113<br />
Barnehagesjef, OK-avd., Heidi Larsen 75 55 50 16<br />
Bodø bedriftshelsetjeneste,<br />
75 55 40 90 75 55 40 98<br />
Ragnhild Skålbones<br />
Bodø hovedflystasjon, sykestua<br />
75 53 72 55 75 53 72 59<br />
Kje<strong>til</strong> Lunde, stasjonslege<br />
Bodø legevakt 75 55 70 00 75 55 70 08<br />
Nasjonalt Folkehelseinstitutt<br />
21 07 70 00 22 35 36 05<br />
Seksjon for forebyggende infeksjonsmedisin<br />
Fylkeslegen i Nordland, Jan-Petter Lea 75 53 15 22 75 52 49 36<br />
Ledende helsesøster, Inger Øvereng 75 55 60 19 75 55 60 08<br />
Kommunaldirektør H/S-avd.,<br />
75 55 41 11 75 55 50 08<br />
Ingunn Lie Mosti<br />
Kommuneoverlege, Trond A. Mikkelsen<br />
Miljørettet helsevern<br />
75 55 49 30<br />
75 55 49 31<br />
Kommuneoverlege med ansvar for akutt- 75 50 45 00 75 50 45 02<br />
Medisin og beredskap, Raymond Dokmo Sentrumslegene<br />
Helse og miljø<strong>til</strong>syn Salten IKS 40 00 77 77 75 56 63 01<br />
Kommunaldirektør Teknisk avd.<br />
755 55 52 11<br />
Henrik Brækkan<br />
Kommunaldirektør OK-avd.<br />
Arne Øvsthus<br />
Undervisningssjef OK-avd.<br />
75 55 60 11<br />
75 55 60 40<br />
Ulrik Bollerud Thomsen<br />
Kriseteamet Bodø kommune<br />
Stian Wik Rasmussen, leder 75 55 41 32 75 55 41 38<br />
Mat<strong>til</strong>synet Salten 75 56 68 10 75 56 68 11<br />
Nordlandssykehuset Bodø:<br />
Avd.overlege mikrobiologisk avd.: Liisa<br />
Mortensen.<br />
Hygienesykepleier: Børre Johnsen<br />
Hygienesykepleier: Åse M. Bøckmann<br />
Mikrobiolog/sm.vernlege: Sandra Åsheim<br />
Smittevernlege: Johan Nøjd/Ulf Carlsson<br />
Smittevernlege: Torunn Nygård<br />
75 53 40 00<br />
75 57 83 80<br />
75 57 83 94<br />
75 57 83 96<br />
75 57 83 81<br />
(calling)<br />
75 57 83 95<br />
75 53 41 11<br />
(administrasjonen)<br />
Smittevernlege/kommuneoverlege<br />
75 55 41 35 75 55 41 38<br />
Kai Brynjar Hagen, Helsekontoret<br />
Ring mobil først: 97 50 50 10<br />
Statens helse<strong>til</strong>syn 21 52 99 00 21 52 99 99<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 35 av 58<br />
Side 130
9.5 Leger<br />
Legekontor Kontakt Leger<br />
Alstad legesenter<br />
Trålveien 56<br />
8013 Bodø<br />
Tlf: 75 53 06 00<br />
Fax: 75 53 06 65<br />
Ø.hj: 75 53 06 66<br />
Karin Breckan<br />
Egil Eliassen<br />
Laila Herstad<br />
Thor Steinsvik<br />
Torfinn Endresen<br />
Oppdatert 14.02.2012<br />
Bodin legekontor<br />
Østensenveien 9<br />
8009 Bodø<br />
Fredensborgklinikken<br />
Fredensborgvn. 118<br />
Boks 994<br />
8001 Bodø<br />
Havna legesenter<br />
Moloveien 20<br />
8003 Bodø<br />
Innstranda legekontor<br />
Mørkvedsentret 17<br />
8028 Bodø<br />
Misvær legekontor<br />
8100 Misvær<br />
Mørkved legesenter<br />
Sambogården Mørkved<br />
8028 Bodø<br />
NMS<br />
Tollbugt. 10<br />
8006 Bodø<br />
Tlf: 75 50 70 40<br />
Fax: 75 50 70 49<br />
Ø.hj.: 75 50 70 41<br />
Tlf: 75 54 99 49<br />
Fax: 75 54 99 30<br />
Ø.hj.: 75 54 99 36<br />
Tlf: 75 55 40 00<br />
Fax: 75 55 40 08<br />
Ø.hj.: 75 55 40 01<br />
Tlf:75 55 02 00<br />
Fax:75 55 02 01<br />
Ø.hj:75 51 60 11<br />
Tlf: 75 55 49 30<br />
Tlf: 75 53 82 40<br />
Fax: 75 53 83 16<br />
Ø.hj/vakt mobil:<br />
478 14 243<br />
Tlf: 75 51 55 00<br />
Fax: 75 51 44 24<br />
Ø.hj.: 75 51 55 36<br />
Tlf: 75 50 65 50<br />
Fax: 75 50 65 55<br />
Ø.hj.: 75 50 65 59<br />
Bjørn F. Arntsen<br />
Karin Nilsen<br />
Stian Holmvik<br />
Lisa Bøckmann<br />
Stein Pedersen<br />
Leif Erik Traasdahl<br />
Kai Brynjar Hagen<br />
Guro Føre<br />
Mari Kristin<br />
Johansen<br />
Gro Thomassen<br />
Turnuslege<br />
Salwan Al Ani<br />
Gro Merete Reppen<br />
Kristin Alise<br />
Jakobsen<br />
Jannicke Fosdahl<br />
Trond A. Mikkelsen<br />
Magne Edvardsen<br />
Marius Johnsen<br />
Carl Knutssøn<br />
Jonne Karlstad<br />
Michael Haugen<br />
Kine Holmvik<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 36 av 58<br />
Side 131
Legekontor Kontakt Leger<br />
Dr. Odinakas Clinic<br />
Dronningensgt 42<br />
Tlf: 75 52 26 90<br />
Pb. 1196<br />
Fax: 75 52 34 12<br />
Odinaka<br />
8001 Bodø<br />
Ø.hj.: 75 52 34 12<br />
Ijeabounwu<br />
Tore Michaelsen<br />
Rønvik legesenter<br />
Fjellveien 1<br />
8012 Bodø<br />
Saltstraumen legekontor<br />
Knaplund<br />
8056 Saltstraumen<br />
Sentrumslegene<br />
Sjøgata 6<br />
8006 Bodø<br />
Tore Tveraabak Aspmyra<br />
Stadion<br />
8003 Bodø<br />
Tverlandet legesenter AS<br />
Pb. 143<br />
8058 Tverlandet<br />
Tlf: 75 58 60 10<br />
Fax: 75 58 60 25<br />
Ø.hj.: 75 58 40 00<br />
Tlf: 75 55 79 20<br />
Fax: 75 55 79 28<br />
Ø.hj.: 75 55 79 21<br />
Tlf: 75 50 45 00<br />
Fax: 75 50 45 02<br />
Ø.hj.: 75 52 05 00<br />
Tlf: 75 50 33 05<br />
Fax: 75 50 33 01<br />
Ø.hj.: 75 50 33 04<br />
Tlf: 75 50 71 31<br />
Fax: 75 50 71 39<br />
Ø.hj.: 75 50 71 30<br />
Nils A. Fikke<br />
Natalia Danielsen<br />
Randi Sjøvoll<br />
Turnuslege<br />
Betjenes av leger fra<br />
Tverlandet legesenter<br />
på onsdager<br />
kl 0800 - 1530<br />
Bernt Inge Embrå<br />
Synne Berild<br />
Stefan Kjelling<br />
Raymond Dokmo<br />
Geir Haugen<br />
Gerd Teigland/<br />
Cecilie Krane Strand<br />
Tore Tveraabak<br />
Per Allan Stenberg<br />
Antje Stockamp<br />
Håvard Solbakken<br />
VivaKlinikken<br />
Dronningensgt 28<br />
Tlf: 75 52 82 02<br />
Fax: 75 52 82 30<br />
Ø.hj.: 75 52 82 03<br />
Johnson Atepo<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 37 av 58<br />
Side 132
9.6 Apotek<br />
Oppdatert 14.02.2012<br />
Apotek Adresse Telefon Telefax<br />
Apotek 1 City Nord* Stormyra, 8008 Bodø 75 55 70 90 75 55 70 91<br />
Apotek 1 Mørkved* Tiurveien 5, 8028 Bodø 75 53 01 88 75 51 64 67<br />
Apotek 1 Tordenskjold* Storgt 32, 8006 Bodø 75 54 43 40 75 54 43 41<br />
Boots apotek Sentrumsgården Sjøgata 6, 8006 Bodø 75 54 44 00 75 54 44 01<br />
Sykehusapotek Nord HF, Bodø Nordlandssykehuset 75 53 44 18 75 53 40 64<br />
Trekanten apotek Trekanten kjøpesenter 75 55 10 70 75 55 10 79<br />
Vitusapotek Hunstadsenteret Hunstadsenteret 75 51 12 80 75 51 48 10<br />
Vitusapotek Svanen, Bodø Glasshuset, Storgt. 12 75 53 50 20 75 53 50 21<br />
* Apokjeden har innkjøpsavtale med Bodø kommune.<br />
9.7 Kommunens krise- og katastrofeledelse<br />
Se oversikt i kommunens Krise- og katastrofeplan:<br />
Ordfører<br />
Varaordfører<br />
Rådmann<br />
Vara<br />
Kommunaldirektør HS avd<br />
Vara<br />
Kommunaldirektør Tekn. avd<br />
Vara<br />
Kommunaldirektør OK avd<br />
Eiendomssjef<br />
Informasjonsansvarlig<br />
Ole J. Hjartøy<br />
Tom Cato Karlsen<br />
Rolf Kåre Jensen<br />
Ingunn Lie Mosti<br />
Lillian Fritzon<br />
Henrik Brækkan<br />
Arne Øvsthus<br />
Thor Arne Tobiassen<br />
Jan Wasmuth/Geir Mortensen<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 38 av 58<br />
Side 133
9.8 Helsestasjoner/familiesenter<br />
Oppdatert: 14.02.2012<br />
Helsestasjoner Adresse Telefon<br />
Rønvik familiesenter Skillbakken 3, 8012 Bodø 75 55 73 40<br />
469 12 429 (koordinator)<br />
Mørkved familiesenter Bjørndalsveien 14, 8028 Bodø 75 55 57 60<br />
41 48 53 59 (koordinator)<br />
Tverlandet familiesenter<br />
(inkl. tidligere Saltstraumen<br />
helsestasjon)<br />
Tunet (Ica-bygget), 8050 Tverlandet 75 55 77 70<br />
99 22 88 42 (koordinator)<br />
Sentrum helsestasjon Moloveien 20<br />
8003 Bodø<br />
75 55 54 41<br />
75 55 54 48 (fax)<br />
Alsgård helsestasjon Notveien 17, 8013 Bodø 75 55 72 00<br />
75 55 72 08 (fax)<br />
Misvær helsestasjon Furumoen helsesenter, 8100 Misvær 75 55 49 20<br />
Helligvær, Givær og<br />
Landegode<br />
Kjerringøy helsestasjon<br />
Henvendelse Sentrum helsestasjon 75 55 54 41<br />
Henvendelse Rønvik familiesenter<br />
(Bogodtveien 20, 8093 Kjerringøy)<br />
Prinsen helsestasjon<br />
(lavterskel helse<strong>til</strong>bud <strong>til</strong><br />
rusmiddelavhengige)<br />
Sjøgata 22, 8006 Bodø 75 55 42 60 / 42 66<br />
Bodø mottak, Storgata 44, 8006 Bodø Tlf: 75 54 44 20 (123 beboere)<br />
Tverlandet mottak, 8050 Tverlandet Tlf: 75 58 45 01 Fax: 75 51 49 46 (187 beboere)<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 39 av 58<br />
Side 134
9.9 Virksomheter i Helse- og sosialavdelingen<br />
Sist oppdatert 26.09.2011<br />
Felles postadr for alle virksomhetene: Navn virksomhet, Postboks 319, 8001 Bodø<br />
Telefon Bodø kommune: 75 55 50 00<br />
Helse- og sosialavdelingen Telefon: 75 55 50 00<br />
Besøksadr: Rådhuset, Kongensgate 23, 8006 Bodø<br />
Kommunaldirektør: Ingunn Lie Mosti<br />
Stabsleder: Nils-Are Johnsplass<br />
Leder hjemmetjenesten: Bente Jane Østhaug Kleven<br />
Leder sykehjem: Kirsten Willumsen<br />
Tildelingskontoret Telefon: 75 55 41 70<br />
Besøksadr: Postgården, Havnegata 9, 8006 Bodø<br />
Leder: Lillian Fritzon<br />
Sykehjem<br />
Mørkved sykehjem Telefon: 75 55 46 00<br />
Besøksadr: Greisdalsveien 2, 8028 Bodø<br />
Virksomhetsleder Elsa Kommedahl<br />
Stadiontunet sykehjem Telefon: 75 55 58 50<br />
Besøksadr: Gamle Riksvei 20, 8008 Bodø<br />
Virksomhetsleder Gina W. Fiveltun<br />
Korttidsavdelingen Telefon: 75 55 43 90<br />
Besøksadr: Gamle Riksvei 18, 3.etg, 8008 Bodø<br />
Virksomhetsleder Ingrid Moland<br />
Rehabiliteringsavdelingen Telefon: 75 55 43 60<br />
Besøksadr: Gamle Riksvei 18, 2.etg, 8008 Bodø<br />
Virksomhetsleder Sverre Rasch<br />
Sentrum sykehjem Telefon: 75 55 45 00<br />
Besøksadr: Rensåsgata 4, 8006 Bodø<br />
Virksomhetsleder Ida Hansen<br />
Vollen sykehjem Telefon: 75 55 56 60<br />
Besøksadr: Vollveien 30, 8011 Bodø<br />
Virksomhetsleder Marte Bugge<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 40 av 58<br />
Side 135
Virksomheter som består av både sykehjemsdrift og hjemmetjeneste<br />
Vollsletta / Lillevollen / Vollveien Telefon: 75 55 56 30<br />
Besøksadr: Vollveien 28b, 8011 Bodø<br />
Virksomhetsleder Randi Huus<br />
Hjemmetjenesten Hovdejordet/Øvre Rønvik Telefon: 75 55 76 60<br />
Besøksadr: Vebjørn Tandbergsvei 7, 8076 Bodø<br />
Virksomhetsleder Ann-Kristin Pettersen<br />
Hjemmetjenesten Tverlandet Telefon: 75 55 71 20<br />
Besøksadr: Møllnbakken 40-48, 8050 Tverlandet<br />
Virksomhetsleder Åse Nygård<br />
Hjemmetjenesten Skjerstad / Furumoen sykehjem Telefon: 75 55 49 00<br />
Besøksadr: Furumoen helsesenter, 8100 Misvær<br />
Virksomhetsleder Unny N. Sivertsen<br />
Ren hjemmetjenestedrift<br />
Hjemmetjenesten Nordsia/Nedre Rønvik Telefon: 75 55 56 82<br />
Besøksadr: Vollveien 30, 8011 Bodø<br />
Virksomhetsleder Mary-Ann Alstad<br />
Hjemmetjenesten Sentrum Telefon: 75 55 47 00<br />
Besøksadr: Gidsken Jakobsensvei 14, 8008 Bodø<br />
Virksomhetsleder Tove Rasch<br />
Hjemmetjenesten Kjerringøy / Værran Telefon: 75 55 78 90<br />
Besøksadr: Bo-Godt, 8093 Kjerringøy<br />
Virksomhetsleder Anne Nohr<br />
Hjemmetjenesten Mørkved / Alstad Telefon: 75 55 46 00<br />
Besøksadr: Greisdalsveien 2, 8028 Bodø<br />
Virksomhetsleder Randi Sandness<br />
Hjemmetjenesten Saltstraumen Telefon: 75 55 72 50<br />
Besøksadr: Straumbo, 8056 Saltstraumen<br />
Virksomhetsleder Marit Valstad<br />
Miljøtjenesten Sentrum Telefon: 75 55 54 30<br />
Besøksadr: Kongensgate 14, 8006 Bodø<br />
Virksomhetsleder Ann Kristin Johnsen<br />
Oppfølgingstjenesten psykisk helse og rus Telefon: 75 55 70 30<br />
Besøksadr: Vollveien 30, 8011 Bodø<br />
Virksomhetsleder: Lena Breivik<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 41 av 58<br />
Side 136
Andre helse- og sosialtjenester<br />
Avlastning/dag<strong>til</strong>bud Telefon: 75 55 45 65<br />
Besøksadr: Rensåsgata 4, 8005 Bodø<br />
Virksomhetsleder: Trude L. Ottesen<br />
ReHabiliteringssenteret Telefon: 75 55 43 00<br />
Besøksadr: Gamle Riksvei 18, 8008 Bodø<br />
Virksomhetsleder: Grete Willumsen<br />
Kjøkkenvirksomhet Telefon: 75 55 45 60<br />
Besøksadr: Rensåsgata 4, 8005 Bodø<br />
Virksomhetsleder: Laila Solaas<br />
Helsekontoret Telefon: 75 55 41 32<br />
Besøksadr: Postgården, 8006 Bodø<br />
Virksomhetsleder: Stian Wik Rasmussen<br />
Boligkontoret Telefon: 75 55 42 20<br />
Besøksadresse: Postgården, 8006 Bodø<br />
Virksomhetsleder: Hege Eivik Rasmussen<br />
Krisesenteret i Bodø Telefon: 75 52 04 20<br />
Virksomhetsleder: Wanja Sæther<br />
NAV Bodø Telefon: 55 55 33 33<br />
Virksomhetsleder: Ivar Karlsen<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 42 av 58<br />
Side 137
9.10 Skoler<br />
Barne- og ungdomsskoler Elevtall skoleåret 2011/2012pr. 14.02.2012<br />
SONE SKOLE ANTALL ELEVER<br />
Sentrum Aspåsen skole 306<br />
Bankgata skole 307<br />
Østbyen 309<br />
Rønvik/Saltvern Rønvik skole 404<br />
Saltvern skole 707<br />
Alstad/Grønnåsen/Bodøsjøen Alberthaugen skole 13<br />
Alstad barneskole 337<br />
Alstad ungdomsskole 350<br />
Grønnåsen 358<br />
Bodøsjøen 305<br />
Hunstad/Mørkved/Bertnes Hunstad barneskole 305<br />
Hunstad ungdomsskole 401<br />
Mørkvedmarka skole 418<br />
Støver skole 156<br />
Løpsmark/Nordsia Løpsmark skole 353<br />
Skaug skole 71<br />
Kjerringøy Kjerringøy skole 24<br />
Væran/Landegode Skolen i Væran 16<br />
Tverlandet/Saltstraumen Løding skole 242<br />
Saltstraumen skole 148<br />
Tverlandet skole 387<br />
Skjerstad Misvær 54<br />
Skjerstad 40<br />
Private skoler Skoleåret 2011/12 pr. 14.02.2012<br />
SONE SKOLE ANTALL ELEVER<br />
St. Eystein 74<br />
Videregående skoler Elevtall skoleåret 2011/12 pr. 14.02.2012<br />
SONE SKOLE ANTALL ELEVER<br />
Sentrum Bodø v.g. skole 1404<br />
Mørkved Bodin v.g. skole 1033<br />
Høgskoler Studenttall skoleåret 2011/12 pr. 14.02.2012<br />
SONE SKOLE ANTALL ELEVER<br />
Mørkved Universitetet i Nordland Ca. 6000<br />
Politihøgskolen<br />
288 (+144 ute i praksis)<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 43 av 58<br />
Side 138
9.11 Barnehager<br />
Oppdaterte tall pr. 14.02.2012<br />
SONE BARNEHAGE ANTALL BARN<br />
(ca. antall)<br />
Sentrum Asphaugen 93<br />
Barnas Hus 35<br />
Parkveien 39<br />
Vestbyen 45<br />
Breivika 82<br />
Speiderhuset 34<br />
Stadionparken 75<br />
Labbetuss 26<br />
Rensåsen 112<br />
Rønvik/Saltvern Leif Aunes vei 35<br />
Årnesveien 35<br />
Bjerkenga miljøb.h. 45<br />
Hestehoven 27<br />
Jentoftsletta 85<br />
Kirkhaugen 55<br />
Lillevollen 71<br />
Nerenga 26<br />
Neståsen 32<br />
Vollen 98<br />
Vågønes 38<br />
Knert'n 35<br />
Rønvik menighetsbarnehage 28<br />
Stordalen 44<br />
Maskinisten 25<br />
Lille Frøbel Bodinvn. 47<br />
Holstveien fam.barnehage 4<br />
Alstad/Grønnåsen/Bodøsjøen Bodøsjøen 46<br />
Stokkvika 59<br />
Jensvoll 28<br />
Grønnåsen 32<br />
Nissebo 55<br />
Steinerbhg (Blomsterenga) 30<br />
Paradiset 41<br />
Skeidhaugen 22<br />
Lille Frøbel Bodøsjøen 100<br />
Lille Frøbel Notv. 94<br />
Musikanten fam 8<br />
Lille Parallellen 4<br />
Bjerkhaug 17<br />
Aurora 19<br />
Bamsebo 19<br />
Helligvær Helligvær 8<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 44 av 58<br />
Side 139
SONE BARNEHAGE ANTALL BARN<br />
(ca. antall)<br />
Hunstad/Mørkved/Bertnes Hunstad Øst 54<br />
Trollhula 13<br />
Regnbuen 18<br />
Messiosen 36<br />
Studentongan 74<br />
Mørkvedmarka 60<br />
Mellommyra 75<br />
Kjeldmyrlia 33<br />
Trollmyra 39<br />
Bjørneborgen 104<br />
Innstranden sanitetsfor. Bhg 19<br />
Mørkvedlia 27<br />
Abrakadabra 19<br />
Osphaugen 26<br />
Bjørnehiet fam 8<br />
Løpsmark/Nordsia Skivik 72<br />
Skau 31<br />
Kjerringøy Kjerringøy 18<br />
Tverlandet/Saltstraumen Løding 35<br />
Engmark 132<br />
Maurtua 29<br />
Tverlandet kirkes bhg 12<br />
Saltstraumen 31<br />
Diket fam 5<br />
Bakkegård fam 3<br />
Skjerstad Skjerstad bhg. 12<br />
Misvær bhg. 25<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 45 av 58<br />
Side 140
9.12 Organisasjonskart HS-avdelingen<br />
Oppdatert 26.09.2011<br />
Kommunaldirektør<br />
Hjemmetjenester<br />
Helsekontoret<br />
Sykehjem<br />
Tildelingskontoret<br />
stab<br />
NAV<br />
Hjemmetjenesten<br />
Kjerringøy / Værran<br />
Hjemmetjeneste<br />
Hjemmetjenesten<br />
Mørkved/Alstad<br />
Hjemmetjenesten<br />
Saltstraumen<br />
Hjemmetjeneste<br />
Straumbo<br />
Hjemmetjenesten<br />
Nordsia/Nedre Rønvik<br />
Legetjenesten, kommuneoverleger<br />
Vaksinasjons- og smittevernkontor<br />
Eldrehelsetjenesten<br />
Fengselshelsetjenesten<br />
Havna legesenter<br />
Rønvik legesenter<br />
Bodø legevakt<br />
Prinsen helsestasjon<br />
helsestasjon rusmisbrukere<br />
Vollen sykehjem<br />
Mørkved sykehjem<br />
Sentrum sykehjem<br />
Stadiontunet sykehjem<br />
Stab<br />
Avlastning / dag<strong>til</strong>bud<br />
Boligkontoret<br />
Kjøkken<br />
Hjemmetjeneste<br />
Trollmyra bofellesskap<br />
Garnveien bofellesskap<br />
Mørkved dagsenter<br />
Hjemmetj. Skjerstad/<br />
Furumoen sykehjem<br />
Hjemmetjeneste<br />
Furumoen sykehjem<br />
Lysthushaugen<br />
Skjerstad dagsenter<br />
Hjemmetjenesten<br />
Tverlandet<br />
Hjemmetjeneste<br />
Ramnflogveien 1-3<br />
Ramnflogveien 5-7<br />
Ramnflogveien 9-11<br />
Hjemmetjenesten<br />
Sentrum<br />
Hjemmetjeneste (Bodøsjøen, Vestbyen, Østbyen)<br />
Bokollektiv Gamle Riksvei 18, 4.etg<br />
Stadiontunet dagsenter<br />
Sentrum dagsenter<br />
Miljøtjenesten Sentrum<br />
Korttidsavdelingen<br />
Rehabiliteringsavdelingen<br />
Hjemmetj Hovdejordet/<br />
Øvre Rønvik<br />
Vollsletta/Lillevollen/<br />
Vollveien<br />
Vollsletta sykehjem<br />
Lillevollen 26<br />
Vollveien 26<br />
Symra dagsenter<br />
Tiurveien avlastning<br />
Stadion avlastning<br />
Krisesenteret i Salten<br />
Produksjonskjøkken Mørkved sykehjem<br />
Produksjonskjøkken Stadiontunet sykehjem<br />
Produksjonskjøkken Furumoen sykehjem<br />
Mottakskjøkken Sentrum sykehjem<br />
Kantina Rådhuset<br />
Kantina Herredshuset<br />
Vaktmestertjenester HSavd<br />
Hjemmetjeneste<br />
Løding sykehjem<br />
Sørgjerdet bokollektiv<br />
Tverlandet bo- og servicesenter<br />
Miljøtjeneste<br />
Bokollektiv bofellesskap Kongensgt 14<br />
Oppfølgingstjenesten<br />
psykisk helse og rus<br />
ReHabiliteringssenteret<br />
Hjemmetjeneste<br />
Villa Vekst<br />
Vebjørn Tandbergsvei 14<br />
Fysioterapitjeneste<br />
Ergoterapitjeneste<br />
Bodø dagsenter<br />
Linjeenhet Stabsenhet Stabsfunksjon Strategisk ledergruppe<br />
Side 141
9.13 Henvisningsskjema tuberkulose<br />
Tilleggsopplysninger ved henvisning <strong>til</strong> spesialisthelsetjeneste<br />
Gjelder for henvisning <strong>til</strong> spesialist etter tuberkuloseundersøkelse av personer fra land med høy forekomst av tuberkulose, jf.<br />
tuberkulosekontrollforskriften §. 3-1 nr. 1.<br />
Navn:<br />
Fødselsdato: (Personnr./Id-nr): Kjønn:<br />
Adresse: Telefon:<br />
Opprinnelsesland: Ankomst Norge (måned/år)<br />
Behov for tolk Ja Nei Årsak <strong>til</strong> opphold i Norge (asylsøker, flyktning<br />
arbeidsinnvandrer, etc.)<br />
Hvis ja, hvilket språk<br />
Arr etter BCG vaksine<br />
Ja Nei Usikkert<br />
År for vaksinering…………………………..<br />
Kommentarer……………………………….<br />
Planlagt varighet av oppholdet…………….<br />
Resultat av tuberkulinprøve i mm:<br />
(settedato, metode (PPD2TU), batchnumer, dato og signatur<br />
avleser)<br />
Nå…………………………………………<br />
Tidligere resultat (angi dato)………………<br />
Røntgen thorax (skjermbilde)<br />
Utført Ja Nei<br />
Hvis ja, dato……………………………….<br />
Sted:……………………………………….<br />
Tidligere røntgen thorax, tidspunkt…………<br />
Hvor er bildet:……………………………….<br />
Symptomer på tuberkulose Hvis ja, beskriv:<br />
(hvilke symptomer og varighet)<br />
…………………………………………………<br />
…………………………………………………<br />
Tidligere behandlet for tuberkulose: Ja Nei<br />
Hvis ja, hvor, når og hvordan……………………<br />
…………………………………………………..<br />
Funn ved røntgen thorax: ……………………………………………………………………<br />
Kjent tidspunkt for smitte (dvs nærkontakt med smitteførende syk de siste 2 år)……………<br />
…………………………………………………………………………………………………<br />
Andre relevante sykdommer eller risiko (NB kjent HIV-.smitte, andre immunsvikt sykdommer, maligne lidelser,<br />
silikose, diabetes mellitus, etc)<br />
Henvisende lege/instans, telefonnummer:<br />
Side 142
9.14 Henvisningsskjema miljøundersøkelse<br />
Til enhver tid oppdatert skjema finnes på folkehelseinstituttest hjemmesider under ”diverse maler<br />
for helsetjenesten”.<br />
Henvisning <strong>til</strong> spesialisthelsetjenesten etter tuberkulose-undersøkelse i kommunen<br />
Etternavn:<br />
Fornavn:<br />
Fødselsnummer/ DUF/ D nr: Mann Kvinne<br />
Gateadresse:<br />
Poststed:<br />
Pårørende/ kontaktperson:<br />
Opprinnelsesland<br />
Behov for tolk Ja Nei<br />
Hvis ja, hvilket språk <br />
Arr etter BCG vaksine<br />
Ja Nei usikkert<br />
Tlf/ mobil<br />
Tlf/ mobil<br />
Ankomst Norge (måned/år):<br />
Årsak <strong>til</strong> opphold i Norge (asylsøker, flyktning<br />
arbeidsinnvandrer, familigjenforening, student, au pair):<br />
Planlagt varighet av oppholdet:<br />
Tuberkulinprøve i mm:<br />
dato/ batch:<br />
År<br />
Kommentarer<br />
Tidligere prøve dato:<br />
Resultat:<br />
Røntgen thorax<br />
Ja Nei<br />
Dato:<br />
Hvor:<br />
Funn:<br />
Tidligere røntgen thorax<br />
Dato:<br />
Hvor:<br />
Funn:<br />
IGRA –test (QFT)<br />
Dato:<br />
Pos Neg Inkonklusiv<br />
Evt. titer:<br />
Symptomer på tuberkulose<br />
Hoste Vekttap Red. allmenn<strong>til</strong>stand<br />
Annet:<br />
Tidligere behandlet for tuberkulose: Ja Nei<br />
Evt. hvor, når og hvilken behandling<br />
Kjent tidspunkt for smitte (nærkontakt med smitteførende syk de siste 2år, opphold i flyktningleir<br />
el):<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 48 av 58<br />
Side 143
Fylles ut hvis henvisning skyldes funn ved smitteoppsporing:<br />
Opplysninger om indekskasus (grunnlag for smitteoppsporingen)<br />
Diagnose:<br />
Resistensforhold:<br />
Grad av smittsomhet:<br />
Tuberkulosebakterier påvist Dir. mikroskopi Dir. PCR el lign. Dyrking<br />
Periode indekskasus antas å ha vært smittsom:<br />
Relasjon <strong>til</strong> indekskasus<br />
Relasjon: Husstand<br />
Arbeidssted<br />
Skole<br />
Fam./omg.krets<br />
Andre<br />
Kommentarer:<br />
Andre relevante helseforhold eller risiko hos den henviste:<br />
(Kjent HIV-smitte, andre immunsvikt sykdommer, maligne lidelser, silikose, diabetes mellitus,etc)<br />
Henvisende lege<br />
Navn<br />
Tittel<br />
Arbeidssted/ adresse (evt. stempel)<br />
Telefon/ mobil<br />
Annen kontaktperson i kommunehelsetjenesten<br />
Navn<br />
Arbeidssted<br />
Telefon/ mobil<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 49 av 58<br />
Side 144
9.15 Medisinskfaglige samarbeidet mellom Mat<strong>til</strong>synets og kommunen<br />
Retningslinjene tar utgangspunkt i ansvarsfordelingen som følger av smittevernloven med<br />
forskrifter, kommunehelsetjenesteloven med forskrifter og matloven med forskrifter.<br />
Referanser i parentes viser <strong>til</strong> avsnitt og kapitler i Smittevern 13, Håndbok i oppklaring av utbrudd<br />
av næringsmiddelbårne sykdommer og zoonoser.<br />
1. Formål<br />
Formålet med retningslinjene er å etablere klare og forpliktende rutiner som sikrer effektiv varsling,<br />
informasjonsflyt og samarbeid mellom Bodø kommune ved kommunelegen (medisinskfaglig<br />
ansvarlig rådgiver) og Mat<strong>til</strong>synet, Distriktskontoret for Salten om smittsomme sykdommer hos<br />
mennesker som kan skyldes næringsmidler, dyr eller andre kilder under Mat<strong>til</strong>synets<br />
forvaltningsområde. Drikkevann er inkludert i begrepet næringsmidler.<br />
Formålet er også å etablere rutiner som sikrer at varslingsplikten <strong>til</strong> nasjonale myndigheter og at<br />
plikten <strong>til</strong> å sende inn smittestoffer, blir ivaretatt.<br />
2. Varsling fra Mat<strong>til</strong>synet <strong>til</strong> kommunelegen<br />
Dersom Mat<strong>til</strong>synet får mistanke om eller kjennskap <strong>til</strong> smittsom sykdom eller smittebærer<strong>til</strong>stand<br />
hos mennesker som kan skyldes næringsmidler, dyr eller en annen kilde under Mat<strong>til</strong>synets<br />
forvaltningsområde, skal <strong>til</strong>synet umiddelbart varsle kommunelegen. Dette gjelder både ved<br />
enkeltstående sykdoms<strong>til</strong>feller og ved sykdomsutbrudd.<br />
Dersom Mat<strong>til</strong>synet får mistanke om eller påviser smittsom sykdom eller smittebærer<strong>til</strong>stand hos<br />
dyr som kan medføre smittefare for mennesker, skal Mat<strong>til</strong>synet umiddelbart varsle kommunelegen.<br />
Dersom Mat<strong>til</strong>synet har kjennskap <strong>til</strong> eller påviser smittestoffer, mikrobielle toksiner, kjemiske<br />
fremmedstoffer eller andre forhold i næringsmidler som indikerer fare for sykdom hos mennesker,<br />
skal Mat<strong>til</strong>synet umiddelbart varsle kommunelegen. Dette gjelder også dersom Mat<strong>til</strong>synet påviser<br />
slike forhold i andre kilder under sitt forvaltningsområde enn næringsmidler, dersom disse<br />
forholdene utgjør en risiko for sykdom hos mennesker.<br />
Dersom Mat<strong>til</strong>synet ikke oppnår kontakt med kommunelegen, skal kommunen ved rådmannen,<br />
eventuelt fylkesmannen varsles. I mindre kommuner der kommunelegen ikke har beredskapsvakt,<br />
kan varsling via legevakten vurderes.<br />
Varsling fra Mat<strong>til</strong>synet <strong>til</strong> helsetjenesten kan skje med personnavn, uten at vedkommende person<br />
har gitt sitt samtykke, dersom kommunelegen ber om det, (jf. smittevernloven § 2-2). Varslet skal<br />
som et minimum inneholde opplysninger om den antatte sykdommen, det antatte smittetidspunktet,<br />
personens alder og bostedskommune, samt eventuelt hvilket næringsmiddel som er mistenkt og<br />
hvor det ble frambudt. For antatt smitte fra dyr skal varslet inneholde opplysninger om hvilket dyr<br />
som mistenkes og hvor det befinner seg (jf. avsnitt 5.1 i Smittevern 13).<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 50 av 58<br />
Side 145
Varslingen skal skje på følgende måte:<br />
<br />
Enkeltstående sykdoms<strong>til</strong>feller hos mennesker<br />
Mat<strong>til</strong>synet varsler kommunelegen via telefon, e-post eller telefaks. Mat<strong>til</strong>synet sender deretter<br />
kopi av utfylt vedlegg C i Smittevern 13, eventuelt sammen med en vurdering.<br />
<br />
<br />
Mistanke om sykdomsutbrudd hos mennesker<br />
Mat<strong>til</strong>synet varsler straks kommunelegen via telefon. Mat<strong>til</strong>synet varsler Folkehelseinstituttet<br />
gjennom det internettbasert varslingssystemet på www.utbrudd.no. Mat<strong>til</strong>synet gir utbruddets<br />
ID-kode <strong>til</strong> kommunelegen, slik at begge etater kan lese, oppdatere og supplere informasjonen<br />
om utbruddet (jf. avsnitt 5.1 i Smittevern 13).<br />
Andre varsler<br />
Mat<strong>til</strong>synet varsler straks kommunelegen.<br />
Dersom e-post eller telefaks benyttes, skal mottakeren bekrefte at varslet er mottatt.<br />
3. Varsling fra kommunelegen <strong>til</strong> Mat<strong>til</strong>synet<br />
Dersom kommunelegen får mistanke om eller kjennskap <strong>til</strong> smittsom sykdom eller<br />
smittebærer<strong>til</strong>stand hos mennesker som kan skyldes næringsmidler, dyr eller en annen kilde under<br />
Mat<strong>til</strong>synets forvaltningsområde, skal kommunelegen umiddelbart varsle Mat<strong>til</strong>synets<br />
distriktskontor. Dette gjelder både ved enkeltstående sykdoms<strong>til</strong>feller og ved utbrudd.<br />
Dersom kommunelegen ikke oppnår kontakt med Mat<strong>til</strong>synets distriktskontor, skal regionkontoret<br />
varsles.<br />
Varsling fra kommunelegen <strong>til</strong> Mat<strong>til</strong>synet skal ikke skje med pasientnavn uten at vedkommende<br />
pasient har gitt samtykke <strong>til</strong> det. Varslet skal som et minimum inneholde opplysninger om den<br />
antatte sykdommen, det antatte smittetidspunktet, pasientens alder og bostedskommune, samt<br />
eventuelt hvilket næringsmiddel som er mistenkt og hvor det ble frambudt. For antatt smitte fra dyr<br />
skal varslet inneholde opplysninger om hvilket dyr som mistenkes og hvor det befinner seg.<br />
Varslingen skal skje på følgende måte:<br />
<br />
<br />
Enkeltstående <strong>til</strong>feller<br />
Kommunelegen varsler Mat<strong>til</strong>synet via telefon, e-post eller telefaks.<br />
Mistanke om utbrudd<br />
Kommunelegen varsler straks Mat<strong>til</strong>synet via telefon. Kommunelegen varsler<br />
Folkehelseinstituttet gjennom det internettbasert varslingssystemet på www.utbrudd.no.<br />
Kommunelegen gir utbruddets ID-kode <strong>til</strong> Mat<strong>til</strong>synet, slik at begge etater kan lese, oppdatere<br />
og supplere informasjonen om utbruddet (jf. avsnitt 5.1).<br />
Hvis varslet formidles via telefon, kan den døgnåpne vakttelefonen 06040 benyttes. Dersom e-post<br />
eller telefaks blir brukt, skal mottakeren bekrefte at varslet er mottatt.<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 51 av 58<br />
Side 146
4. Varsling fra kommunelegen <strong>til</strong> Folkehelseinstituttet og fylkesmannen<br />
Kommunelegen har ansvaret for å påse at varslings- og meldingsplikten <strong>til</strong> Nasjonalt<br />
folkehelseinstitutt og fylkesmannen blir overholdt:<br />
<br />
<br />
Mistanke om utbrudd<br />
Dersom det foreligger mistanke om eller påvist utbrudd av smittsom sykdom hos mennesker,<br />
skal kommunelegen umiddelbart varsle Folkehelseinstituttet og fylkesmannen (jf. kapittel 5).<br />
Utbruddsvarslingen skal fortrinnsvis skje gjennom det internettbaserte systemet på<br />
www.utbrudd.no.<br />
Varslingspliktige sykdommer<br />
Dersom det foreligger enkelt<strong>til</strong>feller av visse alvorlige smittsomme sykdommer som omfattes av<br />
varslingsplikten i MSIS- og Tuberkuloseregisterforskriften, skal kommunelegen umiddelbart<br />
varsle Folkehelseinstituttet og fylkesmannen (jf. kapittel 5). Folkehelseinstituttet skal varsles<br />
ved å ringe den døgnåpne Smittevernvakta på telefon 22 04 23 48. Etter at varslet er formidlet,<br />
skal kommunelegen i <strong>til</strong>legg sende MSIS-melding på vanlig måte.<br />
5. Varsling og informasjon <strong>til</strong> andre instanser<br />
Ved mistenkt eller påvist sykdomsutbrudd i befolkningen har kommunelegen ansvaret for å varsle<br />
eller informere legene i kommunen, legevakta, lokale medisinsk mikrobiologiske laboratorier og<br />
eventuelt også andre sykehusavdelinger, samt kommuneleger i nabokommuner, dersom det er<br />
nødvendig.<br />
Mat<strong>til</strong>synets distriktskontor har ansvaret for å varsle Mat<strong>til</strong>synets regionkontor og hovedkontor, i<br />
henhold <strong>til</strong> interne bestemmelser innen Mat<strong>til</strong>synet. Mat<strong>til</strong>synet har også ansvaret for å varsle lokale<br />
forurensningsmyndigheter samt teknisk etat og andre kommunale etater, dersom det er nødvendig.<br />
6. Innhenting av opplysninger, råd og bistand fra Folkehelseinstituttet<br />
Ved mistenkt eller påvist sykdomsutbrudd kan kommunelegen kontakte Nasjonalt<br />
folkehelseinstitutt for å be om opplysninger og råd, eller anmode om bistand fra Nasjonal<br />
feltepidemiologisk gruppe (jf. kapittel 2). Folkehelseinstituttet kan kontaktes ved å ringe den<br />
døgnåpne Smittevernvakta på telefon 22 04 23 48.<br />
7. Ansvar, møter og samarbeidsgruppe<br />
Ved utbrudd av smittsom sykdom blant innbyggerne i kommunen, har kommunelegen ansvaret for<br />
å lede og organisere oppklaringsarbeidet innen befolkningen. Kommunelegen har ansvaret for å<br />
iverksette eventuelle <strong>til</strong>tak rettet direkte mot befolkningen med medhold i blant annet<br />
smittevernloven eller kommunehelsetjenesteloven med forskrifter.<br />
Mat<strong>til</strong>synets ansvar inntrer dersom det er mistanke om at utbruddet kan skyldes næringsmidler, dyr<br />
eller en annen kilde under Mat<strong>til</strong>synets forvaltningsområde. Mat<strong>til</strong>synet har ansvaret for å lede og<br />
organisere oppklaringsarbeidet innen matkjeden. Mat<strong>til</strong>synet har ansvaret for å iversette eventuelle<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 52 av 58<br />
Side 147
<strong>til</strong>tak rettet mot smittekilden og innenfor produksjons- og distribusjonskjeden med medhold i<br />
matloven med <strong>til</strong>hørende forskrifter.<br />
Mat<strong>til</strong>synet og kommunelegen gir hverandre opplysninger, råd og bistand slik at de kan utføre<br />
oppklaringsarbeidet innen hvert sitt ansvarsområde.<br />
Ved utbrudd av smittsom sykdom blant innbyggerne i kommunen har kommunelegen ansvaret for å<br />
innkalle Mat<strong>til</strong>synet og andre berørte instanser <strong>til</strong> møter, eventuelt etablere en samarbeidsgruppe for<br />
å fordele oppgaver og koordinere oppklaringsarbeidet, dersom det er behov for det.<br />
Oppgavene <strong>til</strong> samarbeidsgruppen kan blant annet være å:<br />
Klargjøre hvem som har ansvar for hva, fordele oppgaver, og koordinere<br />
oppklaringsarbeidet.<br />
Avtale rutiner for rapportering av fremdrift og resultater, i form av møter, telefonkontakt, e-<br />
post o.l<br />
Bli enige om relevante <strong>til</strong>tak og hvordan disse skal iverksettes (kapittel 12).<br />
Beslutte hvilke prøver som skal samles inn og hvilke laboratorieundersøkelser som skal<br />
rekvireres.<br />
Ta beslutninger om å inspisere mistenkte virksomheter.<br />
Planlegge og gjennomføre intervjuundersøkelser.<br />
Planlegge informasjon <strong>til</strong> befolkningen gjennom massemedia (avsnitt 5.4).<br />
Avtale hva informasjonen skal bestå av og hvordan den skal utformes, og hvem som skal<br />
ivareta kontakt med massemedier og svare på henvendelser fra publikum, (avsnitt 5.4).<br />
Kontakte Folkehelseinstituttet for å be om opplysninger og råd, eller anmode om bistand fra<br />
Nasjonal feltepidemiologisk gruppe (kapittel 2).<br />
Informere andre relevante samarbeidspartnere.<br />
Utarbeide rapporter.<br />
Utbrudd der pasientene er bosatt i flere kommuner, for eksempel to eller flere nabokommuner, kan<br />
også håndteres av lokale myndigheter, dersom det er overveiende sannsynlig at smittekilden er<br />
lokal. I slike <strong>til</strong>feller utpeker de berørte kommunelegene i samråd en leder som får ansvaret for å<br />
koordinere oppklaringsarbeidet innen helsetjenestens ansvarsområde.<br />
8. Innsamling og analyse av prøvemateriale<br />
Mat<strong>til</strong>synet har ansvaret for å samle inn prøvemateriale og rekvirere analyser av prøver fra<br />
næringsmidler, dyr, fôr, andre innsatsvarer, miljø og enhver annen kilde innen sitt<br />
forvaltningsområde. Analysene foretas av laboratoriet som utfører oppdrag for Mat<strong>til</strong>synet.<br />
Kommunelegen har ansvaret for at det blir samlet inn prøvemateriale og rekvirert analyser av<br />
prøver fra mennesker, herunder pasienter, smittekontakter og mulige smittebærere. Analysene<br />
utføres ved det lokale medisinsk-mikrobiologiske laboratoriet, med unntak av undersøkelse for<br />
botulinumtoksin som utføres ved Norges veterinærhøgskole, Seksjon for mattrygghet (jf. avsnitt<br />
7.2). Ved mistanke om virus- eller parasittetiologi kan det lokale laboratoriet gi opplysning om hvor<br />
prøvematerialet skal sendes.<br />
På vegne av og etter nærmere avtale med kommunelegen kan Mat<strong>til</strong>synet dele ut prøvetakingsutstyr<br />
og emballasje <strong>til</strong> faecesprøver samt foreta innsamling og innsending av slike prøver fra mennesker.<br />
Kommunelegen sørger for at det blir fremskaffet nødvendige prøveglass og annet utstyr, samt<br />
emballasje og rekvisisjoner. Kommunelegen må på forhånd informere virksomheter eller pasienter<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 53 av 58<br />
Side 148
om begrunnelsen og hjemmelsgrunnlaget for prøvetakingen, og gi beskjed om at Mat<strong>til</strong>synet<br />
kommer <strong>til</strong> å dele ut og samle inn prøveglassene på kommunelegens vegne.<br />
9. Innsending av smittestoffer<br />
Mat<strong>til</strong>synet har ansvaret for å påse at laboratorier som utfører analyser på oppdrag fra <strong>til</strong>synet,<br />
ivaretar plikten <strong>til</strong> å sende inn smittestoffer <strong>til</strong> nasjonale referanselaboratorier. Samtidig skal et<br />
isolat sendes <strong>til</strong> Folkehelseinstituttet, sammen med nødvendige opplysninger, slik at<br />
Folkehelseinstituttet straks kan sammenligne smittestoff isolert fra mistenkte kilder med <strong>til</strong>svarende<br />
smittestoff fra pasientene i et utbrudd. Innsending <strong>til</strong> referanselaboratorier og Folkehelseinstituttet<br />
skal skje fortløpende og rutinemessig, uansett om det foreligger et sykdomsutbrudd eller ikke.<br />
10. Inspeksjoner<br />
Mat<strong>til</strong>synet har ansvaret for inspeksjoner av:<br />
lokaler der mistenkte næringsmidler, fôr, innsatsvarer eller andre kilder under Mat<strong>til</strong>synets<br />
forvaltning er produsert, videreforedlet, <strong>til</strong>beredt, oppbevart eller frembudt,<br />
husdyrrom, beiteområder o.l. for husdyr,<br />
systemer for drikkevannsforsyning, inkludert vannverk og nedbørsfelt, og<br />
andre lokaler eller fasiliteter på ulike trinn i produksjons- og distribusjonskjeden.<br />
11. Intervjuer<br />
Ved sykdomsutbrudd blant innbyggerne i kommunen har kommunelegen ansvaret for at det blir<br />
foretatt intervjuer av pasienter og eventuelle kontrollpersoner, dersom slike intervjuer er<br />
nødvendige for oppklaringsarbeidet. Dette gjelder både ved hypotesedannende pilotintervjuer (se<br />
avsnitt 9.2 og spørreskjemaet i vedlegg F) og ved epidemiologiske undersøkelser for å etterprøve<br />
hypoteser (avsnitt 10.2).<br />
For hvert enkelt utbrudd blir Mat<strong>til</strong>synet og kommunelegen enige om hvilken etat som skal foreta<br />
intervjuene og analysere opplysningene som intervjuene frembringer.<br />
Kommunelegen har ansvaret for å innhente informert samtykke fra pasienter som skal intervjues,<br />
normalt ved hjelp av pasientenes primærleger (jf. avsnitt 9.2.5). Dersom det er nødvendig for rask<br />
oppklaring av et utbrudd av smittsom sykdom, kan kommunelegen eller Folkehelseinstituttet<br />
etablere direkte kontakt med pasienten, pasientens foreldre eller andre pårørende, uten først å<br />
kontakte primærlegen.<br />
Mat<strong>til</strong>synet har ansvaret for å foreta primærintervjuer av personer som selv kontakter <strong>til</strong>synet med<br />
mistanke om sykdom som kan skyldes næringsmidler, dyr eller andre kilder under Mat<strong>til</strong>synets<br />
forvaltningsområde (jf. avsnitt 4.7 og spørreskjemaet i vedlegg C). Mat<strong>til</strong>synet skal varsle<br />
kommunelegen om slike henvendelser, som beskrevet i punkt 2 i disse retningslinjene.<br />
Mat<strong>til</strong>synet har ansvaret for å innhente informasjon fra virksomheter og fra enkeltpersoner ansatt i<br />
virksomheter som produserer, videreforedler, <strong>til</strong>bereder, serverer eller distribuerer næringsmidler<br />
eller som holder husdyr, samt fra enhver annen virksomhet som er under Mat<strong>til</strong>synets<br />
forvaltningsområde.<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 54 av 58<br />
Side 149
12. Lister over instanser som skal varsles eller informeres<br />
Kommunelegen og Mat<strong>til</strong>synets distriktskontor har på sine respektive områder ansvar for at det blir<br />
laget og vedlikeholdt lister over personer og instanser som det er aktuelt å varsle eller informere ved<br />
mistenkt eller påvist sykdomsutbrudd i befolkningen. Listene skal inneholde informasjon om<br />
hvordan kontakt kan etableres på kort varsel, også utenfor arbeidstiden.<br />
13. Oppbevaring og bruk av fortrolige opplysninger<br />
Opplysninger om personer og om virksomheter er fortrolige. Kommunelegen og Mat<strong>til</strong>synet har<br />
begge et selvstendig ansvar for at slike opplysninger blir registrert, oppbevart, distribuert og brukt i<br />
henhold <strong>til</strong> gjeldende bestemmelser.<br />
14. Vedlikehold og evaluering av retningslinjene<br />
Retningslinjene skal evalueres årlig og revideres ved behov i forbindelse med kontaktmøter mellom<br />
Mat<strong>til</strong>synets distriktskontor og kommunen på det medisinskfaglige området.<br />
Retningslinjene kan også revideres i forbindelse med den evaluering som foretas etter at<br />
oppklaringen av et sykdomsutbrudd er avsluttet (jf. kapittel 13).<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 55 av 58<br />
Side 150
Liste over instanser det er aktuelt å varsle eller informere<br />
Aktuelle instanser: Adresse Telefon, faks og e-post<br />
Kommunelegen *<br />
Kommunelegens stedfortreder<br />
Rådmannen i kommunen<br />
Mat<strong>til</strong>synet distriktskontor *<br />
Mat<strong>til</strong>synets regionkontor<br />
Nasjonalt folkehelseinstitutt *<br />
Folkehelseinstituttets referanselaboratorium<br />
Post: Felles postmottak, pb<br />
383, 2381 Brumunddal Besøk:<br />
Notveien 17, 8013 Bodø<br />
Post: Felles postmottak, pb<br />
383, 2381 Brumunddal Besøk:<br />
Strandgt 1, 8400 Sortland<br />
Postboks 4404 Nydalen<br />
0403 Oslo<br />
Postboks 4404 Nydalen<br />
0403 Oslo<br />
Tlf 75 56 68 10<br />
Faks 75 56 68 11<br />
Internpost.Salten@mat<strong>til</strong>synet.no<br />
Tlf 76 19 25 00<br />
Faks 76 19 25 02<br />
Internpost.Nordland@mat<strong>til</strong>synet.no<br />
I arbeidstiden: 22 04 26 43<br />
Smittevernvakta: 22 04 23 48<br />
utbrudd@fhi.no<br />
22 04 24 24<br />
SMAN-Reflab@fhi.no<br />
Fylkesmannen (fylkeslegen) * Molovn 10, 8002 Bodø Tlf 75 53 15 22<br />
Faks 75 52 49 36<br />
postmottak@fmno.no<br />
Medisinsk mikrobiologisk laboratorium<br />
Nordlandssykehuset,<br />
Mikrobiologisk lab, pb 3509,<br />
8092 Bodø<br />
Tlf 75 53 42 92<br />
Faks 75 53 40 75<br />
Oppdragslaboratorier for Mat<strong>til</strong>synet Labora AS, Notv. 17, 8013<br />
Bodø<br />
Tlf 75 56 63 00<br />
Faks 75 56 63 01<br />
Lokal forurensningsmyndighet<br />
Kommunens tekniske etat<br />
Andre relevante kommunale etater<br />
Legevakta<br />
Legekontorene i kommunen<br />
Praktiserende veterinærer i kommunen: Bodø Dyreklinikk, Notveien 3<br />
Dyrlegene Bodø, Per<br />
Helgesens vei 94<br />
75 56 52 60<br />
75 56 18 00<br />
Kommuneleger i nabokommuner<br />
Norges veterinærhøgskole (botulinumtoksin)<br />
Seksjon for mattrygghet<br />
Hygienelaboratoriet<br />
Pb 8146 Dep, 0033 Oslo<br />
Tlf 22 96 48 40<br />
hyglab@veths.no<br />
Veterinærinstituttet Pb 8156 Dep, 0033 Oslo Tlf 23 21 60 00<br />
Faks 23 21 60 01<br />
* Disse instansene omfattes av regelverkets bestemmelser om pliktig varsling (jf. kapittel 5).<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 56 av 58<br />
Side 151
9.16 Fordelingsliste<br />
Følgende personer / instanser skal ha en kopi av planen nå og ved oppdateringer:<br />
Apotekene<br />
Barnehagekontoret<br />
Bodø bedriftshelsetjeneste v/Ragnhild Skålbones<br />
Beredskapsansvarlig <strong>til</strong> fordeling i h.h.t. Krise- og katastrofeplan for Bodø kommune<br />
Bodø legevakt<br />
Bodø hovedflystasjon v/Stasjonslege Lunde<br />
Helse Nord<br />
Helse- og miljø<strong>til</strong>syn Salten IKS<br />
Helsekontoret<br />
Kommunaldirektøren, Helse- og sosialavdelingen<br />
Kommuneoverlegene<br />
Ledende helsesøster<br />
Legekontor i kommunen (alle)<br />
Mat<strong>til</strong>synet i Salten<br />
Nordlandssykehuset psykiatri<br />
Nordlandssykehuset ved seksjon for smittevern<br />
Politimesteren i Bodø<br />
Undervisningskontoret<br />
Skolekontoret<br />
Smittevernlegen<br />
Stedfortredende smittevernlege<br />
Teknisk avdeling v/ byingeniøren<br />
Vaksinasjon- og smittevernkontoret, Sentrum helsestasjon<br />
Vannverkseiere<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 57 av 58<br />
Side 152
9.17 Henvisninger/Litteraturliste<br />
Benenson AS, red. Control of communicable disease manual, Washington: American<br />
Public Health Assosiation, 1995<br />
Folkehelseinstituttet: http://www.fhi.no<br />
Granum PE, red. Smittsomme sykdommer fra mat. Oslo : Høyskoleforlaget, 1996<br />
Kommunehelsetjenesteloven og smittevernloven med forskrifter er å finne på:<br />
http://www.helse<strong>til</strong>synet.no.<br />
Matloven<br />
Nasjonal beredskapsplan for pandemisk influensa: Høringsutkast SHD 30.06.99<br />
http://www.odin.dep.no/shd/pupl/hoering/pandemi/<br />
Smittevern 2 – Oppklaring av utbrudd med næringsmiddelbåren sykdom,<br />
Folkehelseinstituttet<br />
Smittevern 5 - Smittevernhåndbok for kommunehelsetjenesten 2001, Folkehelsa<br />
Smittevern 7 – Forebygging og kontroll av tuberkulose<br />
Smittevernloven - en veileder, Helse<strong>til</strong>synet, IK-8/95<br />
Statens Helse<strong>til</strong>syn: http://www.helse<strong>til</strong>synet.no<br />
Veiledning om vaksinasjon 1998, Oslo. Statens institutt for folkehelse<br />
Aavitsland P, red. Metodebok, Oslo: Klinikk for seksuell opplysning<br />
Smittevernplan inkl pandemiplan 58 av 58<br />
Side 153
Helse- og sosialavdelingen<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
17.02.2012 1560/2012 2010/15054 X20<br />
Saksnummer Utvalg Møtedato<br />
12/9 Komitè for levekår 08.03.2012<br />
12/33 Bystyret 29.03.2012<br />
Beredskapsplan for Kriseteamet 2012-2016<br />
Sammendrag<br />
Beredskapsplan for Kriseteamet er en delplan av kommunens beredskapsplaner. Planen gir en<br />
beskrivelse av Kriseteamets arbeid og utfordringer. Da Kriseteamet ble etablert i Bodø kommune<br />
var utgangspunktet for Kriseteamets arbeid at kriser, ulykker og katastrofer som rammet få<br />
personer skulle håndteres i det ordinære hjelpeapparatet.<br />
I de siste årene er det skapt forventninger fra publikum og presse <strong>til</strong> at Kriseteamet skal aksjonere<br />
både ved små og store kriser, ulykker og katastrofer med få involverte. De fleste henvendelser<br />
gjelder få berørte personer og har et begrenset omfang mht oppfølgning fra Kriseteamet før<br />
oppfølgningen kan videreformidles <strong>til</strong> det ordinære hjelpeapparatet.<br />
Den største enkelthendelsen kommunens Kriseteam har håndtert er tragedien etter 22. juli. i 2011.<br />
Saksopplysninger<br />
Aktuelle lover<br />
Arbeidet med psykososial oppfølgning er forankret i bl.a. Lov av 2011-06-24 nr 30 Lov om<br />
kommunale helse- og omsorgstjenester m.m. hvor det bl.a. heter;<br />
§ 3-1.”Kommunens overordnede ansvar for helse- og omsorgstjenester. Kommunen skal<br />
sørge for at personer som oppholder seg i kommunen, <strong>til</strong>bys nødvendig helse- og<br />
omsorgstjenester. Kommunens ansvar omfatter alle pasient- og brukergrupper, herunder<br />
personer med somatisk eller psykisk sykdom, skade eller lidelse, rusmiddelproblem, sosiale<br />
problem eller nedsatt funksjonsevne”.<br />
§5-2 ”Beredskapsarbeid. Kommunen plikter å utarbeide en beredskapsplan for sin helse- og<br />
omsorgstjeneste i samsvar med helseberedskapsloven. Planen skal samordnes med<br />
kommunens øvrige planverk”.<br />
I lov av 2000-06-23 nr 56: Lov om helsemessig og sosialberedskap heter det bl.a.;<br />
§1-1. ”Lovens formål og virkemidler. Formålet med loven er å verne befolkningens liv og<br />
helse og bidra <strong>til</strong> at nødvendig helse- og omsorgstjenester kan <strong>til</strong>bys befolkningen under krig<br />
og ved kriser og katastrofer i fredstid”.<br />
Kriseteamets medlemmer - organisatorisk forankring og godtgjøring<br />
Kriseteamet er organisatorisk underlangt kommunaldirektøren helse- og sosialavdelingen.<br />
Kommunens kriseteam har bestått av medlemmer fra Bodø kommune ved følgende avdelinger:<br />
Helsekontoret, stab kommunaldirektøren helse- og sosialavdelingen, oppfølgingstjenesten psykisk<br />
helse og rus, helsesøstertjenesten/utekontakt, barneverntjenesten og ”ytterdistriktene” ved<br />
virksomhetsledere i helse- og sosialavdelingen fra Kjerringøy, Saltstraumen og Skjerstad. Alle<br />
medlemmer av Kriseteamet utfører kriseteamarbeid i <strong>til</strong>legg <strong>til</strong> ordinært arbeid. Medlemmene av<br />
Side 154
Kriseteamet har ikke beredskapsplikt, men har inngått en avtalte med arbeidsgiver om å bistå ved<br />
hendelser (kriser, ulykker og katastrofer) dersom det er behov for psykososial oppfølging.<br />
For dette arbeidet gis følgende godtgjørelse;<br />
Leder, nestleder og leder av oppfølgingstjenesten psykisk helse og rus, helsesøstertjenesten og<br />
barneverntjenesten har en fast godtgjøring på kr 10.000,- pr år og de andre medlemmene 100%<br />
overtidsbetaling fra første time ved utkalling. Videre har virksomhetsledere ved Kjerringøy,<br />
Saltstraumen og Skjerstad kr 5.000,- pr år i godtgjøring.<br />
Aktivitet 2011<br />
Kriseteamet har i 2011 fått forespørsel om bistand ved 11 hendelser og har rykket ut i 7 av <strong>til</strong>fellene<br />
og 4 henvendelser er håndtert i det ordinære hjelpeapparatet f.eks. legevakten eller blitt henvist <strong>til</strong><br />
fastlege og <strong>til</strong>delingskontoret som har fattet vedtak på tjenester. De fleste ganger kommer<br />
henvendelsene fra politi, legevakt og AMK-sentral.<br />
I <strong>til</strong>legg kommer den største enkelte hendelsen som Kriseteamet har vært involvert i ”oppfølgning<br />
etter 22. juli”. Flere personer får fortsatt oppfølgning i det ordinære hjelpeapparatet etter denne<br />
tragedien. I <strong>til</strong>legg <strong>til</strong> at helsesøstertjenesten og utekontakten fortsatt har mye kontakt med ungdom<br />
som sliter etter 22.07.<br />
Økonomi<br />
I budsjett for 2011 var det bevilget kr 100.000,- <strong>til</strong> Kriseteamets arbeid, direkte oppfølgning av<br />
berørte personer hadde en kostnad på kr 116.615,-. I <strong>til</strong>legg utgjorde kostnader for oppfølgning<br />
etter 22.07 utover ordinære tjenester kr 395.000,- som kommunen har fått dekket av staten.<br />
Budsjett for kriseteamarbeid 2012 er på kr 100.000,-.<br />
Plandokumentet<br />
Beredskapsplan for Kriseteamet er utarbeidet av helseleder, representanter fra oppfølgingstjenesten<br />
psykisk helse og rus, helsesøstertjenesten og stab kommunaldirektøren Helse- og sosialavdelingen.<br />
Planen har vært ute på høring <strong>til</strong> Kriseteamets samarbeidspartnere ved ulykker, kriser og katastrofer<br />
som er Den norske kirke, Nordlandssykehuset, Politi, Røde Kors og interne kommunale innstanser.<br />
Til planforslaget er kommet inn 4 høringsuttalelser. I <strong>til</strong>legg er deler av evalueringen etter 22. juli<br />
vedr samarbeid mellom Bodø kommune og Spesialisthelsetjenesten lagt <strong>til</strong> grunn ved utarbeidelse<br />
av planforslaget. (Evalueringen av samarbeid mellom Bodø kommune og Spesialisthelsetjenesten<br />
etter 22. juli 2011 er unntatt offentligheten). Spesielt kan her likevel nevnes fra evalueringen at ved<br />
slik store hendelser vil et felles oppstartsmøte være viktig før arbeidet begynner. Rett tjenestevei <strong>til</strong><br />
spesialisthelsetjenesten er at kommunen henvender seg <strong>til</strong> klinikksjefen i ordinær arbeidstid, og<br />
bakvakt utenom ordinær tjenestetid. Debrifing skal ikke ledes av noen som selv er involvert i<br />
hendelsen.<br />
Beredskapsplan for kriseteamet er utarbeidet for perioden 2012-2016. I plandokumentets<br />
ressurslister, oversikt over ledere og samarbeidspartnere m.m. er navn, adresser og telefonnummer<br />
tatt ut i vedlagte utgave. Det lages oppdaterte lister i kommunens fagsystemer. Oppdatert liste over<br />
medlemmer i Kriseteamet sendes ut 2 ganger i året <strong>til</strong> Bodø kommunes ledelse, samarbeidspartnere<br />
m.fl.<br />
Høringsuttalser<br />
Høringsuttalelsene kan oppsummeres slik:<br />
1. Den norske Kirke.<br />
Den norske Kirke uttaler at bare ansatte fra Bodø kommune er medlemmer i Kriseteamet - er<br />
for snevert. Både kirken og politiet bør være representert i kriseteamet. Ansatte i kirken –<br />
ikke minst – prester og diakoner har stor kompetanse på å møte mennesker i sorg og kriser<br />
og kan bidra med åpne kirkehus. Kirkens representanter kan også bistå med å knytte kontakt<br />
<strong>til</strong> ledere for andre trossamfunn.<br />
Side 155
2. Politiet<br />
Politiet presiserer nødvendigheten av at de impliserte får den nødvendige kontakt med det<br />
ordinære hjelpeapparatet. Videre at helsedirektoratets betegnelse er mer helhetlig og bruker<br />
”kriser, ulykker og katastrofer” som et samlebegrep.<br />
Begrepsavklaringer som er benyttet under noen av punktene er noe upresist beskrevet.<br />
Videre påpekes behovet for mer formalisert samarbeid mellom politiet og Kriseteamet.<br />
3. Nordlandssykehuset v/Salten DPS<br />
Det er gitt innspill på bedre bruk av ordet hendelse og forståelse av at det i den første tiden<br />
etter en ulykke ikke er bearbeiding som er i fokus, men informasjon, stabilisering, praktisk<br />
hjelp og støtte.<br />
Videre ønsker Salten DPS at flere i sykehussystemet kan anmode om bistand. De etterlyser<br />
retningslinjer for dokumentasjon i forbindelse med kriseteamarbeidet. De s<strong>til</strong>ler spørsmål<br />
med hvordan opplæringen er tenkt gjennomført. De foreslår en medisinskfaglig ansvarlig –<br />
kommunelege 1- og evt. psykolog <strong>til</strong>knyttes kriseteamet. Dette vil også være av betydning i<br />
forhold <strong>til</strong> vurdering av hvilke personer som skal henvises videre <strong>til</strong> spesialisthelsetjenesten.<br />
4. Bodø kommune v/Oppvekst- og kulturavdelingen.<br />
Oppvekst – og kulturavdelingen ønsker refleksjon over navnet <strong>til</strong> Kriseteamet og hvilke<br />
saker kriseteamet skal engasjere seg i. Klargjøring av roller mht varsling, og hva slags<br />
oppgave- og ansvarsfordeling det skal være mellom Kriseteamet, kommunen<br />
beredskapsleder og kriseledelsen i ulike typer kriser. Videre avklaring mellom hhv 1. og 2.<br />
linjetjenesten innen psykiatri, og evt. vaktording for døgnkontinuerlig <strong>til</strong>gjengelighet,<br />
instruksjonsmyndighet, kriseteamets leder eller medlemmets linjeleder. Videre påpekes at<br />
følgende områder bør vurderes nærmere; dokumentasjonskrav, kriseteamets sammensetning<br />
og kompetansebehov, kriseomsorg over tid, oversikter – oppdateringer, organisasjonskart og<br />
økonomi.<br />
Uttalelsene etter høringsrunden følger i sin helhet den politiske behandlingen.<br />
Etter høringsutkastet/ -runden er det kommet en veileder fra Helsedirektoratet for psykososiale<br />
<strong>til</strong>tak ved kriser, ulykker og katastrofer, datert august 2011. Momenter fra denne veilederen er<br />
innarbeidet i forslaget <strong>til</strong> Beredskapsplan for Kriseteamarbeid.<br />
Vurderinger<br />
Høringsuttalelsene er vurdert og følgende forslag er innarbeidet i planen; har medført<br />
følgende endringer i planen:<br />
Henvendelse <strong>til</strong> politi og Den norske Kirke om å være medlemmer i Kriseteamet.<br />
Kommunen ser klare fordeler med dette og avklarer konsekvenser med politiet og kirken og<br />
for å få oppnevnt ansatte som kan være med i Kriseteamet.<br />
Begrepsavklaringer som er benyttet under noen av punktene er noe upresist beskrevet. Dette<br />
er rettet opp i planen.<br />
Helsedirektoratets betegnelse er mer helhetlig og bruker ”kriser, ulykker og katastrofer” som<br />
et samlebegrep. Dette er rettet opp i planen.<br />
Innspill på bedre bruk av ordet hendelse og forståelse av at i den første tiden etter en ulykke<br />
er det ikke bearbeiding som er i fokus, men informasjon, stablisering, praktisk hjelp og<br />
støtte. Detter er rettet opp i planen.<br />
Behovet for mer formalisert samarbeid mellom politiet og Kriseteamet. Tatt <strong>til</strong> etterretning<br />
og innarbeidet i planen.<br />
Side 156
Uttalelser som er vurdert og utredes nærmere:<br />
Døgnkontinuerlig (ettermiddag- og nattevakt) eller helgevaktordning. Dersom dette skal<br />
innføres må Kriseteamet ha flere personalressurser og økonomiske ressurser for å utvide<br />
tjenesten. Dette må utredes nærmere.<br />
Uttalelser som er vurdert og ikke endres i planen eller er gitt en mer presis beskrivelse:<br />
Politiet presiserer nødvendigheten om at de impliserte får den nødvendige kontakt med det<br />
ordinære hjelpeapparatet. Dette er beskrevet i planen under pkt 2.1. Kriseteamet oppgaver<br />
og mål, kulepunkt 5 ”henvises videre i den ordinære tjenesteapparat” – ”Informasjon om<br />
hjelp”, vedlegg 8 i planen beskriver videre oppfølgning og informasjon <strong>til</strong> berørte.<br />
Videre ønsker Salten DPS at flere i sykehussystemet kan anmode om bistand. Kriseteamet<br />
skal bistå ved ulykker, kriser og katastrofer i ”akutt”-situasjonen og der vil politi, legevakt<br />
og AMK- være sentrale samarbeidspartnere.<br />
Det etterlyses retningslinjer for dokumentasjon i forbindelse med kriseteamarbeidet.<br />
Arbeidet med dokumentasjon er blitt nærmere beskrevet i planen og følger kommunes<br />
retningslinjer for dette arbeidet.<br />
Det foreslås en medisinskfaglig ansvarlig – kommunelege 1- og evt psykolog <strong>til</strong>knyttes<br />
kriseteamet. Dette vil også være av betydning i forhold <strong>til</strong> vurdering av hvilke personer som<br />
skal henvises videre <strong>til</strong> spesialisthelsetjenesten. Kriseteamet innhenter fagkompetanse i de<br />
hendelsene som det er behov for det.<br />
Det s<strong>til</strong>les spørsmål med hvordan opplæringen er tenkt gjennomført. I <strong>til</strong>legg <strong>til</strong> at<br />
medlemmene har ansvar for selv å holde seg à jour med ny kunnskap, skal dette være tema<br />
på den ene samlingen som skal holdes i året for medlemmer av Kriseteamet.<br />
Det ønskes refleksjon over navnet <strong>til</strong> Kriseteamet og hvilke saker kriseteamet skal engasjere<br />
seg i. Navnet Kriseteam brukes i media og i annen omtale så det vil være vanskelig å endre<br />
navnet uten at det blir et internt kommunalt navn og et ”Kriseteam” som brukes av folk flest.<br />
Klargjøring av roller mht varsling, og hva slags oppgave- og ansvarsfordeling det skal være<br />
mellom Kriseteamet, kommunens beredskapsleder og kriseledelsen i ulike typer kriser.<br />
Planen er oppdatert med mer presis beskrivelse av hvilke oppgaver som kan være<br />
Kriseteamets ansvarsområde, etter beskrivelse fra ”Veileder for psykososiale <strong>til</strong>tak ved<br />
kriser, ulykker og katastrofer. IS- 1810. Eventuelle endringer i ansvarsfordelingen mellom<br />
Kriseteam, kommunens beredskapsleder og kriseledelsen må vurderes i arbeid med<br />
overordnede plan for Krise- og katastrofeledelse.<br />
Avklaring mellom hhv 1. og 2. linjetjenesten innen psykiatri. I forbindelse med<br />
Kriseteamarbeidet følges de vanlige retningslinjer mellom 1. og 2. linjetjenesten innen<br />
psykiatri. I spesielt ”store” saker som Kriseteamet skal bistå med hjelp i en akuttfase vil 2.<br />
linjetjeneste kontaktes for drøfting om bistand slik det gjøres med annet fagpersonell som<br />
ikke er fast <strong>til</strong>knyttet Kriseteamet.<br />
<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> inns<strong>til</strong>ling<br />
1. Den oppdaterte Beredskapsplan for Kriseteamet vedtas for perioden 2012-2016.<br />
2. Det utredes nærmere utvidet vaktording for Kriseteamet.<br />
3. Det tas kontakt med politiet og Den norske Kirke for å få oppnevnt representanter <strong>til</strong> et<br />
utvidet kriseteam og få klarlagt konsekvenser for oppnevningen.<br />
<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> inns<strong>til</strong>ling<br />
4. Den oppdaterte Beredskapsplan for Kriseteamet vedtas for perioden 2012-2016.<br />
Side 157
5. Det utredes nærmere utvidet vaktording for Kriseteamet.<br />
6. Det tas kontakt med politiet og Den norske Kirke for å få oppnevnt representanter <strong>til</strong> et<br />
utvidet kriseteam og få klarlagt konsekvenser for oppnevningen.<br />
Komitè for levekårs behandling i møte den 08.03.2012:<br />
Tilleggsforslag<br />
Fra Synne Bjørbæk (Rødt):<br />
I beredskapsplanen under punkt 1.5 sides<strong>til</strong>les representanter fra andre religioner/livssyn med<br />
prest/diakon.<br />
Votering<br />
Punkt 1-3 i forslag <strong>til</strong> inns<strong>til</strong>ling ble enstemmig <strong>til</strong>trådt<br />
Tilleggsforslag falt med 6 stemmer: 4 AP, 1 Rødt, 1 SV<br />
Inns<strong>til</strong>ling fra komite for levekår<br />
7. Den oppdaterte Beredskapsplan for Kriseteamet vedtas for perioden 2012-2016.<br />
8. Det utredes nærmere utvidet vaktordning for Kriseteamet.<br />
9. Det tas kontakt med politiet og Den norske Kirke for å få oppnevnt representanter <strong>til</strong> et<br />
utvidet kriseteam og få klarlagt konsekvenser for oppnevningen.<br />
Rolf Kåre Jensen<br />
rådmann<br />
Saksbehandler: Stian Wik Rasmussen/Randi Høiem<br />
Ingunn Lie Mosti<br />
kommunaldirektør<br />
Trykte vedlegg:<br />
Beredskapsplan for Kriseteamet for perioden 2012-2016<br />
Høringssvar fra Politiet, datert 23.08.2011<br />
Høringssvar fra Nordlandssykehuset v/Salten DPS, datert 14. september 2011<br />
Høringssvar fra Den norske Kirke, datert 13.09.2011<br />
Høringssvar fra Bodø kommune v/Oppvekst- og kulturavdelingen, datert 8. september 2011<br />
Utrykte vedlegg:<br />
Høringsbrev med adresseliste, datert 06.07.2011<br />
Lov av 2011-06-24 nr 30 Lov om kommunale helse- og omsorgstjenester m.m.<br />
Lov av 2000-06-23 nr 56: Lov om helsemessig og sosialberedskap<br />
Side 158
Veileder for psykososiale <strong>til</strong>tak ved kriser, ulykker og katastrofer, IS-1810 utgitt av<br />
Helsedirektoratet<br />
Side 159
2012-2016<br />
Beredskapsplan for<br />
kriseteamet<br />
Side 160
Dato Løpenr. Arkivsaksnr. Arkiv<br />
22.02.2012 12209/2012 2010/15054 X20<br />
Helse- og sosialavdelingen<br />
Innholdsfortegnelse<br />
1. Innledning .............................................................................................................. 2<br />
1.1. Forord ..................................................................................................................... 2<br />
1.2. Hva er en krise...................................................................................................... 2<br />
1.3. Grunnlag for utrykning av kriseteamet .................................................................. 2<br />
1.4. Ansvarlig myndighet med fullmakt <strong>til</strong> å etablere kriseteamet ............................... 3<br />
1.5. Oppnevnelse av medlemmer <strong>til</strong> kriseteamet .......................................................... 3<br />
1.6. Kriseteamet: Vurdering av ulykker, kriser og katastrofer...................................... 4<br />
2. Ansvarsforhold og organisasjon............................................................................. 5<br />
2.1. Ansvar ved krisesituasjon....................................................................................... 5<br />
2.1.1. Lokal redningssentral (LRS) .............................................................................. 5<br />
2.1.2. Kommunens krise- og katastrofeledelse. ........................................................... 5<br />
3. Kriseteamets oppgaver og mål ............................................................................... 6<br />
4. Varsling og etablering av kriseteamet.................................................................... 7<br />
4.1. Varslingsrekkefølge ............................................................................................... 7<br />
4.2. Prosedyrebeskrivelse for kriseteamet..................................................................... 7<br />
4.3. Møteplass for kriseteamet ...................................................................................... 8<br />
4.4. Beredskapsbag........................................................................................................ 8<br />
4.5. Dokumentasjon av hendelser, forespørsel og sekretariat ....................................... 8<br />
5. Kommunikasjon og mediekontakt ......................................................................... 9<br />
5.1. Intern kommunikasjon............................................................................................ 9<br />
5.2. Ekstern kommunikasjon / mediekontakt................................................................ 9<br />
6. Opplæring/oppfølgning av kriseteamet................................................................ 10<br />
6.1. Opplæring............................................................................................................. 10<br />
6.2. Nye medlemmer ................................................................................................... 10<br />
6.3. Defusing/Debrifing............................................................................................... 10<br />
7. Begrepsavklaringer .............................................................................................. 11<br />
8. Vedlegg ................................................................................................................ 13<br />
8.1. Vedlegg 1: Bodø kommunes krise og katastrofeledelse: ..................................... 13<br />
8.2. Vedlegg 2: Ansvarlig myndighet med fullmakt <strong>til</strong> å etablere kriseteamet........... 14<br />
8.3. Vedlegg 3: Organisasjonskart for Kriseteamet .................................................... 15<br />
8.4. Vedlegg 4: Medlemmer kriseteamet med varslingsplan ...................................... 16<br />
8.5. Vedlegg 5: Liste over ressurspersoner og samarbeidspartnere. ........................... 17<br />
8.6. Vedlegg 6: Ressursgrupper/personer/tjenester..................................................... 18<br />
8.7. Vedlegg 7: Lokaler for mottak med kjøkken/kantine som kan benyttes <strong>til</strong><br />
fellessamlinger etter ulykker - etablering av kriseteam. ...................................... 19<br />
8.8. Vedlegg 8: Bodø kommunes Kriseteam – informasjon om hjelp ........................ 20<br />
8.9. Vedlegg 9: Prosedyrebeskrivelse for kriseteamet ................................................ 21<br />
8.10. Vedlegg 10: Sjekkliste ved henvendelser: ........................................................... 22<br />
8.11. Vedlegg 11: Registreringsskjema ved mottakssenter av involverte og deres<br />
pårørende.............................................................................................................. 23<br />
8.12. Vedlegg 12: Rapportering etter uttrykning og/eller forespørsel om uttrykning av<br />
Kriseteamet .......................................................................................................... 24<br />
8.13. Vedlegg 13: Defusing, gjennomføring og formål ................................................ 25<br />
8.14. Vedlegg 14: Debrifing – ”Psykologisk utlufting”................................................ 26<br />
8.15. Aktuell lover og forskrifter .................................................................................. 28<br />
1 av 28 Plan for kriseteamet 2012-2016<br />
Side 161
1. Innledning<br />
1.1. Forord<br />
Som en del av kommunens akuttberedskap er det behov for å organisere psykososial omsorg<br />
og kriseberedskap – for å gi omsorg og støtte i akuttfasen ved kriser, ulykker og katastrofer.<br />
Kriseteamet skal i den første tiden av akuttberedskapen ha fokus på informasjon, stabilisering,<br />
praktisk hjelp og støtte.<br />
Ved kriser, ulykker og katastrofer av ekstraordinær karakter hvor psykososiale påkjenninger<br />
er store, bør reaksjoner bearbeides med hjelp av personell med kompetanse.<br />
Kommunen skal i følge lov om helsetjenester i kommunen sørge for nødvendig helsetjeneste<br />
for alle som bor, eller midlertidig oppholder seg i kommunen. Både ved større kriser, ulykker<br />
og katastrofer, og i ulike ulykkessituasjoner av ekstraordinær karakter, kan det være behov for<br />
psykososial bistand. Behovet for psykiske og sosiale støtte<strong>til</strong>tak vil for en stor del være de<br />
samme ved ”kriser” som rammer enkeltmennesker og/eller familier som ved større<br />
katastrofer.<br />
Hovedregelen er at krisesituasjoner skal håndteres i det ordinære hjelpeapparatet. Dette<br />
innebærer at kommunens ordinære hjelpeapparat forventes å kunne håndtere situasjoner av<br />
begrenset alvorlighetsgrad og/eller med få involverte/rammede. Dersom ulykken har stort<br />
omfang kan politiet og sykehuset m.fl. be om bistand fra kommunens kriseteam for å håndtere<br />
akuttsituasjonen i <strong>til</strong>legg <strong>til</strong> at kommunens kriseteam kan bli <strong>til</strong>kalt av kommunens ledelse.<br />
Kriseteamet er en del av kommunens akuttberedskap og skal ikke gi <strong>til</strong>bud som<br />
”omsorgsberedskap” over ”lengre tid” <strong>til</strong> den/de enkelte, men vurdere behov for<br />
oppfølgnings<strong>til</strong>tak ved å henvise/kontakte rette instans.<br />
Ved prinsipiell endring av Kriseteamets funksjon <strong>til</strong> også å drive utøvende ”kriseomsorg”<br />
over tid må mandat, personell og ressurser for dette utredes og innarbeides i kommunens<br />
planer og budsjetter.<br />
1.2. Hva er en krise<br />
En hendelse eller en situasjon som er slik at individets normale evne <strong>til</strong> å mestre ikke er<br />
<strong>til</strong>strekkelig.<br />
En krise er en situasjon som truer eller kan true en virksomhets kjernevirksomhet og/eller<br />
troverdighet. (ref. Rune Stuveland, kurs psykososial krisehjelp)<br />
1.3. Grunnlag for utrykning av kriseteamet<br />
Det presiseres at hovedregelen er at krisesituasjoner skal håndteres i det ordinære<br />
tjenesteapparatet.<br />
Dette innebærer at kommunens ordinære tjenesteapparat forventes å kunne håndtere<br />
situasjoner av begrenset alvorlighetsgrad og med få involverte/rammede. Kriseteamet er ikke<br />
et <strong>til</strong>tak som utløses i forhold <strong>til</strong> ordinære sorg/tapsreaksjoner f.eks. som ved uventede<br />
dødsfall med normal årsak.<br />
Den faginstans som først blir involvert i hendelsen har forpliktelse <strong>til</strong> å vurdere behov for<br />
oppfølgnings<strong>til</strong>tak ved å henvise/kontakte rette instans.<br />
Plan for kriseteamet 2012-2016 2 av 28<br />
Side 162
1.4. Ansvarlig myndighet med fullmakt <strong>til</strong> å etablere kriseteamet<br />
Planen for psykososial omsorg iverksettes og kriseteamet trer i funksjon:<br />
<br />
<br />
<br />
Etter beslutning av Bodø kommunes krise- og katastrofeledelse (hele eller<br />
enkeltmedlemmer, se vedlegg 2)<br />
Etter beslutning av kriseteamets leder<br />
Og/eller etter anmodning fra politiet, AMK-sentral, kommuneoverlegen, legevaktsjef<br />
og vakthavende lege v/ Bodø legevakt.<br />
Se vedlegg 2: Ansvarlig myndighet med fullmakt <strong>til</strong> å etablere kriseteamet, med<br />
s<strong>til</strong>ling/navn.<br />
1.5. Oppnevnelse av medlemmer <strong>til</strong> kriseteamet<br />
Lederen av kriseteamet har ansvar for å oppnevne medlemmer <strong>til</strong> kriseteamet.<br />
De mest sentrale personellgrupper som kriseteamet oppnevnes fra:<br />
lege/kommuneoverlege<br />
politi/lensmann<br />
prest/diakon<br />
psykiatrisk sykepleier/hjemmesykepleier<br />
psykolog/psykiater<br />
helsesøster<br />
sosionom<br />
barnevern/PPT<br />
representant fra skoleverket<br />
(Veileder for psykososiale <strong>til</strong>tak ved kriser, ulykker og katastrofer, IS-1810)<br />
Medlemmer kriseteamet med varslingsplan. Se vedlegg 4<br />
3 av 28 Plan for kriseteamet 2012-2016<br />
Side 163
1.6. Kriseteamet: Vurdering av ulykker, kriser og katastrofer<br />
Saker <strong>til</strong> kriseteamet Ikke saker <strong>til</strong> kriseteamet Saker <strong>til</strong> vurdering<br />
Naturkatastrofer<br />
(flom, ras, ect)<br />
Store ulykker<br />
Transportulykker<br />
Storbranner<br />
Massedrap<br />
Vurdering av suicidale<br />
Plutselig spedbarnsdød<br />
Alvorlige sykdommer/<br />
diagnoser<br />
Aktuell psykiatrisk sykdom<br />
Berusede personer<br />
Rusmisbruk<br />
Pårørende av psykisk syke<br />
eller rusmisbrukere dersom<br />
familiære belastninger i<br />
forbindelse med psykisk<br />
sykdom og/eller rus er<br />
årsaken <strong>til</strong><br />
oppfølgningsbehovet<br />
Alvorlige og uventede<br />
hendelser, i sær de som<br />
rammer eller involverer barn<br />
og unge<br />
Selvpåført død eller død som<br />
kunne vært unngått, især<br />
blant barn og unge<br />
Persongrupper som har vært<br />
eksponert for<br />
traumatiserende<br />
sanseinntrykk eller opplevd å<br />
være truet på livet (drap,<br />
ulykker og gisseldrama, og<br />
lignende)<br />
Savnede eller pårørende <strong>til</strong><br />
savnede<br />
(Veileder for psykososiale <strong>til</strong>tak ved kriser, ulykker og katastrofer, IS-1810)<br />
(Listen er ikke uttømmende)<br />
Plan for kriseteamet 2012-2016 4 av 28<br />
Side 164
2. Ansvarsforhold og organisasjon<br />
2.1. Ansvar ved krisesituasjon<br />
Følgende instanser har kriseteam – beredskap/pårørende mottak i forbindelse med<br />
ulykker/hendelser:<br />
1. Politiet – har ansvaret for å underrette eller besørge underretning/varslig av pårørende,<br />
samt gi impliserte informasjon om politiets arbeid. Politiet skal sikre at involverte og<br />
deres pårørende blir godt ivaretatt enten via eget personell, eller andre.<br />
2. Sykehuset – har hovedansvaret når de som er rammet av en ulykke er innlagt på<br />
sykehuset/pasienter og de pårørende har behov for bistand for psykososial oppfølgning<br />
– f. eks ved sykehusets pårørendesenter.<br />
3. Bodø kommunes kriseteam – Ved kriser, ulykker og katastrofer av ekstraordinær<br />
karakter og katastrofer hvor psykososiale påkjenninger er store kan kommunens<br />
kriseteam gi bistand i akuttsituasjonen.<br />
Varsling og iverksetting av Kriseteamet etter beslutning av:<br />
Bodø kommunens krise- og katastrofeledelse (hele eller enkelt medlemmer<br />
ved: ordfører, rådmann, kommunaldirektørene for helse- og sosial-, teknisk- og<br />
oppvekst- og kulturavdelingen).<br />
eller etter anmodning fra:<br />
politiet (LRS), Nordlandssykehuset (AMK-sentral), kommuneoverlegene,<br />
legevaktsjefen, vakthavende lege v/Bodø legevakt.<br />
2.1.1. Lokal redningssentral (LRS)<br />
Lokal redningssentral (LRS) er det ledelses- og koordineringsapparat som iverksettes i<br />
politidistriktet under en redningsaksjon. Operasjonssentralen ivaretar daglig funksjon som<br />
lokal redningssentral (og er således i funksjons <strong>til</strong> enhver tid). Politimesteren kan ved<br />
større/kompliserte hendelser beslutte at det settes større stab og man kan kalle inn<br />
redningsledelsen som består av representanter for aktuelle myndigheter, etater og frivillige<br />
organisasjoner.<br />
2.1.2. Kommunens krise- og katastrofeledelse.<br />
Ved større kriser, ulykker og katastrofer vil kommuneledelsen vurdere å etablere krisekatastrofeledelsen<br />
for å organisere nødvendig <strong>til</strong>tak som kommunen har ansvar for (Jfr.<br />
Kommunens Krise- og katastrofeplan).<br />
5 av 28 Plan for kriseteamet 2012-2016<br />
Side 165
3. Kriseteamets oppgaver og mål<br />
Kriseteamet skal gi kvalifisert omsorg og støtte <strong>til</strong> personer som er rammet av katastrofe,<br />
ulykke eller krise av ekstraordinær karakter.<br />
Slike oppgaver kan være:<br />
vurdere om psykososial hjelp skal ytes<br />
vurdere type hjelp<br />
registrere hvilke personer som trenger hjelp (vedlegg 11)<br />
vurdere og iverksette umiddelbare <strong>til</strong>tak<br />
skjerme ofre og pårørende fra media<br />
defusing (bearbeiding av traumer umiddelbart/kort tid etter traumatisering - vedlegg<br />
13)<br />
henvise videre i det ordinære tjenesteapparatet – informasjon om hjelp (vedlegg 8)<br />
rapportering og evaluering (vedlegg 12)<br />
debrifing<br />
Mål for arbeidet:<br />
Kriseteamet skal tre raskt i funksjon. Hendelsen kan kreve utløsning av ressurser på<br />
meget kort tid, gjerne i løpet av en time. To personer fra teamet skal være sammen ved<br />
utrykning.<br />
<br />
<br />
<br />
Kriseteamet skal sørge for at de rammede opplever å bli ivaretatt ut fra et prinsipp om<br />
nærhet, omsorg og kontakt.<br />
Kriseteamet skal etablere kontakt med aktuelle samarbeidspartnere, herunder politiet.<br />
Kontakt mellom kriseteamet og politiet foregår mellom særskilte utpekte personer.<br />
Det bør så tidlig som mulig avtales hvordan kontakten mellom politiet og kriseteamet<br />
skal være under håndtering av aktuelle krise.<br />
Helse- og sosialavdelingen skal sørge for at ledelsen i Bodø kommune og berørte<br />
samarbeidspartnere (for eksempel AMK-sentral og politiet) <strong>til</strong> enhver tid har<br />
oppdaterte lister over medlemmer i kriseteamet.<br />
Beredskap:<br />
I ordinær arbeidstid kan medlemmer av kriseteamet bli pålagt å utføre<br />
arbeidsoppgaver for kriseteamet. Medlemmer av kriseteamet har ikke beredskapsvakt,<br />
noe som medfører at de ikke plikter å være <strong>til</strong>gjengelige. Men så sant de er å treffe på<br />
fritiden, må de kunne bistå i en krisesituasjon.<br />
Plan for kriseteamet 2012-2016 6 av 28<br />
Side 166
4. Varsling og etablering av kriseteamet<br />
Alle medlemmer i kriseteamet må være forberedt på å bli kontaktet av myndighet med<br />
fullmakt <strong>til</strong> å iverksette eller anmode om psykososial krisehjelp. Vanligvis er det likevel leder<br />
av kriseteamet som tar ansvar for å sammenkalle teamet.<br />
Alle medlemmer i kriseteamets skal oppbevare en varslingsplan med navn og<br />
kontaktinformasjon <strong>til</strong> kriseteamets medlemmer, samt en sjekkliste som skal brukes ved alle<br />
henvendelser (vedlegg 10)<br />
4.1. Varslingsrekkefølge<br />
Kommunens krise- og katastrofeledelse kan beordre iverksettelse av kriseteamet. Politiet,<br />
AMK-sentralen, legevaktsjefen, vakthavende leder ved Bodø legevakt og<br />
kommuneoverlegene kan anmode om utkalling av kriseteamet.<br />
De instanser som kaller ut kriseteamet, skal først varsle kriseteamets leder.<br />
Dersom vedkommende ikke er å treffe, skal varsling skje i prioritert rekkefølge etter oppsett<br />
av medlemslista (vedlegg 4). Ved fravær/manglende kontakt ringes den neste på lista.<br />
Den første som varsles (utenom leder av kriseteamet), sjekker om leder er varslet og om<br />
vedkommende eventuelt er <strong>til</strong>gjengelig.<br />
Dersom det ikke oppnås kontakt med leder av kriseteamet, fungerer den som først varsles som<br />
leder av kriseteamet.<br />
Leder av kriseteamet vurderer hvilke medlemmer av kriseteamet som skal kobles inn i den<br />
aktuelle saken.<br />
Leder av kriseteamet varsler kommunaldirektøren i helse- og sosialavdelingen så snart som<br />
mulig ved utrykning av kriseteamet.<br />
Kommunaldirektør helse- og sosialavdelingen har ansvar for å varsle rådmannen og ordfører.<br />
Ordfører evt rådmannen vurderer deretter hvilke andre som skal varsles og hvilke <strong>til</strong>tak som<br />
evt. skal iverksettes.<br />
4.2. Prosedyrebeskrivelse for kriseteamet<br />
Prosedyrebeskrivelsen beskriver hvordan kriseteamet jobber fra teamet aktiveres <strong>til</strong> saken er<br />
avsluttet som kriseteamsak. (vedlegg 9)<br />
7 av 28 Plan for kriseteamet 2012-2016<br />
Side 167
4.3. Møteplass for kriseteamet<br />
Villa Vekst kan brukes dersom kriseteamet har behov for lokaler (for eksempel <strong>til</strong> møter,<br />
pårørendesenter og så videre). Adressen er Torvgata 16.<br />
Bruk av andre lokaler vurderes ut fra hver enkelt situasjon.<br />
Lokaler i distriktene (vedlegg 7)<br />
4.4. Beredskapsbag<br />
Beredskapsbag oppbevares ved:<br />
Bodø legevakt, Plassmyrveien 13, 8008 Bodø, telefon: 75 55 70 00<br />
4.5. Dokumentasjon av hendelser, forespørsel og sekretariat<br />
Alle aktiviteter som utføres av kriseteamet skal dokumenteres.<br />
Oppfølgning av berørte personer dokumenteres i Bodø kommunes journalsystem. Hver<br />
enkelt medlem av kriseteamet har ansvar for dette arbeidet.<br />
Annen dokumentasjon (enn personopplysninger/registreringer) dokumenteres i<br />
saksbehandlersystemet av hver enkelt medlem i kriseteamet, men i de fleste <strong>til</strong>fellene vil det<br />
her være leder og nestleder av kriseteamet som utfører dette arbeidet.<br />
Dersom krisen er av et slikt omfang at dette ikke er mulig, skal det kalles inn en egen sekretær<br />
som skal jobbe med dette. Sekretæren vil for eksempel ha ansvaret for praktisk <strong>til</strong>rettelegging<br />
i et mottakslokale, skaffe transport, registrere fremmøtte og så videre. Kommunaldirektør ved<br />
helse- og sosialavdelingen har ansvaret for å utpeke en i staben som har ansvaret for dette.<br />
Plan for kriseteamet 2012-2016 8 av 28<br />
Side 168
5. Kommunikasjon og mediekontakt<br />
5.1. Intern kommunikasjon<br />
Leder varsles først. Leder avgjør og kontakter eventuelt informasjonsavdelingen.<br />
Representant for informasjonsavdelingen har ansvar for oppdatering av Servicekontoret,<br />
herunder sentralbordet.<br />
5.2. Ekstern kommunikasjon / mediekontakt<br />
Dersom en krise er av en slik art at politiet oppretter lokal redningssentral (LRS), vil LRS ha<br />
primæransvaret for informasjonsformidling innen eget ansvarsområde.<br />
Kommunikasjonstjenesten har taushetsplikt på lik linje med andre kommunale ansatte som<br />
deltar.<br />
Kommunens informasjonsansvarlig er ansvarlig for den samlede informasjonstjeneste lokalt<br />
ved beredskapssituasjoner og kriser, ulykker og katastrofer som angår Bodø kommunes<br />
ansvarsområde.<br />
I den grad det under et pågående arbeid i kriseteamet er behov for direkte kontakt med media<br />
(informasjonsbehov <strong>til</strong> befolkningen eller henvendelser/spørsmål fra media om innsats og så<br />
videre) er leder av kriseteamet ansvarlig for dette. Leder av kriseteamet kan delegere dette<br />
ansvaret. I den grad det er nødvendig skal informasjonsavdelingen bistå leder med råd og<br />
veiledning.<br />
Tjenestepersonell har ikke anledning <strong>til</strong> å snakke med media under pågående aksjon.<br />
9 av 28 Plan for kriseteamet 2012-2016<br />
Side 169
6. Opplæring/oppfølgning av kriseteamet<br />
6.1. Opplæring<br />
Lederen av kriseteamet har ansvar for opplæring av medlemmer i kriseteamet. Alle som er<br />
medlemmer i kriseteamet bør ha opplæring <strong>til</strong>svarende Sivilforsvarets POSOM-kurs. Videre<br />
har det enkelte medlem i kriseteamet ansvar for å holde seg a jour med ny utvikling innen<br />
området.<br />
Kriseteamet skal ha minimum to samlinger i året, hvorav den ene skal være en øvelse.<br />
Øvelsen søkes gjennomført med samarbeidspartnere, for eksempel lokal redningssentral<br />
(LRS), Sivilforsvaret og så videre.<br />
Tema i en av samlingene vil være videreformidling av kunnskap ift kriseteamarbeid.<br />
Lederen av kriseteamet har ansvar for at opplæring og øvelser blir gjennomført.<br />
6.2. Nye medlemmer<br />
Lederen av kriseteamet godkjenner nye medlemmer. Før oppstart skal vedkommende inn <strong>til</strong><br />
samtale med leder av kriseteamet, og evt. virksomhetsleder. Alle nye medlemmer skal ha<br />
gjennomgang av beredskapsplan for kriseteamet for psykososial omsorg og kjennskap <strong>til</strong><br />
aktuelle samarbeidspartnere.<br />
6.3. Defusing/Debrifing<br />
Lederen av kriseteamet skal sørge for at kriseteamet og eventuelt ressurspersoner får<br />
nødvendig defusing umiddelbart etter aktiv innsats. Det bør i <strong>til</strong>legg gjennomføres debrifing<br />
(rekonstruksjonssamtale) ved hjelp av ekstern spesialkompetanse ved behov. Debrifingen bør<br />
skje innen en <strong>til</strong> tre dager. Avtale med psykolog om debrifing, se vedlegg 14.<br />
Plan for kriseteamet 2012-2016 10 av 28<br />
Side 170
7. Begrepsavklaringer<br />
Hovedredningssentralen (HRS)<br />
Hovedredningssentralen for Nord-Norge, som ligger i Bodø, har det operative ansvaret for<br />
søk – og redningsaksjoner nord for 65 grader. Politimesteren i Salten har det overordnet<br />
ansvar for Hovedredningssentralen Nord-Norge. Normalt koordinerer og leder HRS alle sjøog<br />
flyredningsaksjoner direkte, men landredning normalt koordineres av lokal<br />
redningstjeneste.<br />
Lokal redningssentral (LRS)<br />
Lokal redningssentral opprettes ved Salten politidistrikt og har ledelsen av redningstjenesten<br />
ved ulykker i politidistriktet.<br />
Innsatsleder (IL)<br />
Ved hendelser som krever koordinering skal politiet peke ut en innsatsleder som leder,<br />
koordinerer og kvalitetssikrer arbeidet i innsatsområdet.<br />
AMK-sentral<br />
Akuttmedisinsk kommunikasjonssentral, lokalisert ved Nordlandssykehuset i Bodø, avdeling<br />
somatikk.<br />
Beredskapsrådet<br />
Kommunens beredskapsråd har ordføreren som leder og oppnevnte medlemmer er rådmannen<br />
og kommunaldirektørene, kommuneoverlegen, politimesteren, havnedirektøren i Bodø, Bodø<br />
lokallag sivilforsvar og Bodø Røde Kors.<br />
Krise- og katastrofeledelse i Bodø kommune<br />
Kommunens krise- og katastrofeledelse har ordføreren som øverste leder.<br />
Navn og adresseliste, se vedlegg 2<br />
Administrativt og organisatorisk ansvar<br />
Helse- og sosialavdelingen har det administrative og organisatoriske ansvaret for kriseteamet i<br />
kommunen.<br />
Mottakssenter<br />
Et mottakssenter er et sted hvor man mottar større antall evakuerte fra en hendelse på sjøen<br />
eller i utlandet. Mottaket skal sikre at politiet får oversikt over hvor mange som er involvert i<br />
hendelsen og deres identitet.<br />
Evakuertsenter<br />
Et evakuertsenter er et oppholdssted for fysisk uskadde personer som har vært involvert i en<br />
hendelse, og som har behov for hjelp, som gjenforening med pårørende, samtaletjeneste og<br />
omsorg.<br />
Pårørendesenter<br />
Et pårørendesenter et oppholdssted for pårørende som har behov for informasjon, hjelp,<br />
omsorg og samtaletjenester.<br />
11 av 28 Plan for kriseteamet 2012-2016<br />
Side 171
Ressurspersonell<br />
innhentes ved behov etter vurdering av kriseteamet og/eller krise- katastrofeledelsen i Bodø<br />
kommune.<br />
Kriseteamet<br />
Kriseteamet har det daglige ansvaret for at den psykososiale støtteberedskapen fungerer. Det<br />
er krisens størrelse og art som bestemmer om alle, eller hvem av kriseteamets medlemmer<br />
som trer i funksjon.<br />
Defusing<br />
Defusing innebærer formalisert og/eller uformell bearbeiding av traumer umiddelbart/kort tid<br />
etter traumatisering. Dette står som motsats <strong>til</strong> «confusing» eller forvirring. God informasjon<br />
vil motvirke forvirring og minske grunnlaget for senskader. Direkte kontakt med<br />
redningspersonell med erfaring fra skadestedet er absolutt nødvendig, se vedlegg 13.<br />
Debrifing<br />
Psykologisk debrifing er ofte et gruppemøte som organiseres for detaljert å kunne gjennomgå<br />
de inntrykk og reaksjoner som oppleves av overlevende, etterlatte eller hjelpere under- og<br />
etter kritiske hendelser, ulykker og katastrofer. Metoden er utviklet primært for<br />
innsatspersoner. Det er hensiktsmessig å ha homogene grupper. Psykologisk debrifing kan<br />
også benyttes ovenfor enkeltpersoner.<br />
Plan for kriseteamet 2012-2016 12 av 28<br />
Side 172
8. Vedlegg<br />
8.1. Vedlegg 1: Bodø kommunes krise og katastrofeledelse:<br />
Ordfører<br />
Beredskapsrådgiver<br />
Informasjon<br />
Miljø<br />
IKT / Samband<br />
Rådmann<br />
Krise Web<br />
Servicetorg<br />
Arkiv<br />
Ekspedisjon<br />
Eiendomskontoret<br />
HS avdeling<br />
OK avdeling<br />
TK avdeling<br />
Kriseteam<br />
Barnhager<br />
Bodø Bydrift<br />
Smittevern<br />
Grunnskole<br />
Helseberedskap<br />
Barnevern<br />
Krise og katastrofeledelse<br />
Støttefunksjoner<br />
13 av 28 Plan for kriseteamet 2012-2016<br />
Side 173
8.2. Vedlegg 2: Ansvarlig myndighet med fullmakt <strong>til</strong> å etablere<br />
kriseteamet<br />
(se også organisasjonskart krise og katastrofeledelse):<br />
Funksjon<br />
Telefon arbeid<br />
- Ordfører 75 55 50 10<br />
- Varaordfører 75 55 51 70<br />
- Rådmann 75 55 50 11<br />
- Kommunaldirektør Helse- og sosialavdelingen 75 55 41 11<br />
- Kommunaldirektør Teknisk avdeling 75 55 52 11<br />
- Kommunaldirektør Avdeling for oppvekst og kultur 75 55 60 11<br />
Etter anmoding fra følgende:<br />
- Kommuneoverlege smittevern 75 55 41 35<br />
- Kommuneoverlege akuttmedisin og beredskap / Legevaktsjef 75 50 45 00<br />
- Kommuneoverlege folkehelse 75 55 49 31<br />
- Bodø legevakt – vakthavende lege 75 55 70 00<br />
- HRS – Hovedredningssentralen 75 55 93 00<br />
- LRS – Politiet 112 / 02800<br />
- AMK-sentralen – Nordlandssykehuset 113 / 75 53 40 00<br />
- Leder av kriseteamet 75 55 41 32 / 75 55 50 00<br />
Plan for kriseteamet 2012-2016 14 av 28<br />
Side 174
8.3. Vedlegg 3: Organisasjonskart for Kriseteamet<br />
Ordfører<br />
Rådmann<br />
Helse- og sosialavdelingen<br />
v/ kommunaldirektør<br />
Kriseteamet<br />
v/ leder<br />
Nestleder<br />
Stab k.dir<br />
Sosialkontor / NAV<br />
Tildelingskontor<br />
Flyktningekontor<br />
Boligkontor<br />
Oppfølgingstjenesten<br />
psykisk helse og rus<br />
Leder<br />
4 medlemmer<br />
Helsesøstertjenesten<br />
Leder<br />
4 medlemmer<br />
Barneverntjenesten<br />
Leder<br />
2 medlemmer<br />
Distriktskontakter<br />
Virksomhetsledere<br />
Skjerstad, Saltstraumen og<br />
Kjerringøy<br />
15 av 28 Plan for kriseteamet 2012-2016<br />
Side 175
8.4. Vedlegg 4: Medlemmer kriseteamet med varslingsplan<br />
Funksjon<br />
Tlf arb - direkte/ekspedisjon<br />
Leder kriseteamet 75 55 41 32 / 75 55 50 00<br />
Nestleder kriseteamet 75 55 41 05 / 75 55 50 00<br />
Leder Oppfølgingstjenesten psykisk helse og rus 75 55 70 31/ 75 55 50 00<br />
Leder helsesøstertjenesten/Utekontakten 75 55 60 19/ 75 55 50 00<br />
Leder barneverntjenesten 75 55 55 40<br />
Psykiatrisk sykepleier<br />
Psykiatrisk sykepleier<br />
Psykiatrisk sykepleier<br />
Avdelingsleder Villa Vekst 75 55 72 70<br />
Helsesøster<br />
Helsesøster<br />
Barnevern 75 55 55 40<br />
Barnevern 75 55 55 40<br />
Kjerringøy: Virksomhetsleder 75 55 78 90 / 41 66 48 71<br />
Saltstraumen: Virksomhetsleder 75 55 72 51 / 75 55 72 50<br />
Skjerstad: Virksomhetsleder 75 55 49 11 / 75 55 49 00<br />
Varslingsrekkefølge:<br />
Varsling av kriseteamet skjer i prioritert rekkefølge etter oppsett over, ved fravær/manglende<br />
kontakt ringes neste på lista.<br />
Den første som varsles (utenom leder av kriseteamet), sjekker om leder er varslet og ev. er<br />
<strong>til</strong>gjengelig.<br />
Er ulykken lokalisert på/eller i nærområde av Kjerringøy, Saltstraumen og Skjerstad varsles<br />
medlem/er av kriseteamet på aktuelle sted før en går videre på lista. Dette gjøres med klar<br />
avtale.<br />
Varsling og iverksetting av kriseteamet etter beslutning av Bodø kommunes<br />
krise- og katastrofeledelse:<br />
Rådmann, eller annen representant for kommunens krisestab varsler kriseteamet, se pkt 1.4.<br />
Varsling av hendinger/(ulykker) fra andre enn kommunal kriseledelse:<br />
Politiet (LRS), AMK-sentral, kommuneoverlegen, legevakta m.fl., se pkt 1.4, varsler<br />
Kriseteamet om hendinger som nødvendiggjør innsats eller vurdering av slik innsats.<br />
Handling: Kommunaldirektør HS-avd eller annen overordnet underrettes så snart som mulig,<br />
dersom Kriseteamet rykker ut og ledelsen ikke er underrettet.<br />
Når det er besluttet at kriseteamet rykker ut følges:<br />
PROSEDYREBESKRIVELSE FOR KRISETEAMET, se vedlegg nr 9<br />
Plan for kriseteamet 2012-2016 16 av 28<br />
Side 176
8.5. Vedlegg 5: Liste over ressurspersoner og<br />
samarbeidspartnere.<br />
Funksjon<br />
Tlf. arbeid/ ekspedisjon<br />
Avlastning/Dag<strong>til</strong>bud 75 55 45 65 / 75 55 50 00<br />
Barnehagesjef 75 55 50 16<br />
Barneverntj. 75 55 55 19<br />
Bodø legevakt 75 55 70 05 / 75 55 70 00<br />
Dag- Oppsøkende Rehabilitering 75 55 43 01 / 75 55 43 00<br />
Døgnrehabilitering 75 55 43 65 / 75 55 43 60<br />
Flyktningkontoret: Tolketjeneste. 75 55 40 50<br />
Havna legesenter 75 55 40 02 / 75 55 40 08<br />
Helsekontoret 75 55 41 32<br />
Helsesøstertjenesten, ledende 75 55 60 19<br />
Hovdejordet sykehjem /hjemmetjeneste 75 55 76 61 / 75 55 76 60<br />
Hjemmetjenesten Kjerringøy/ Værran 75 55 78 90 / 75 55 50 00<br />
Hjemmetjenesten Mørkved/Alstad 75 55 46 04 / 75 55 46 00<br />
Hjemmetjenesten Nordsia/ Nedre Rønvik 75 55 56 80 / 75 55 50 00<br />
Hjemmetjenesten Saltstraumen 75 55 72 51 / 75 55 72 50<br />
Hjemmetjenesten Skjerstad 75 55 49 11 / 75 55 49 00<br />
Hjemmetjenesten Tverlandet 75 55 71 21 / 75 55 71 00<br />
Hjemmetjenesten Vestbyen 75 55 54 31 / 75 55 54 00<br />
Hjemmetjenesten Østbyen 75 55 58 42 / 75 55 58 40<br />
Korttidsavdelingen 75 55 43 92 / 75 55 43 00<br />
Kjøkkentjenesten 75 55 45 60 / 75 55 45 00<br />
Mørkved sykehjem 75 55 46 21 / 75 55 46 00<br />
Oppfølgingstjenesten psykisk helse og rus 75 55 70 31 / 75 55 70 30<br />
PPT 75 55 60 49<br />
Rønvik legesenter 75 58 60 12 / 75 58 60 10<br />
Sentrum Sykehjem 75 55 45 01 / 75 55 45 00<br />
Stadiontunet sykehjem, Gamle Riksvei 75 55 58 52 / 75 55 58 50<br />
Tildelingskontoret 75 55 41 71 / 75 55 41 70<br />
Undervisningssjef 75 55 60 40<br />
Villa Vekst 75 55 72 71 / 75 55 72 71<br />
Vollen sykehjem, Vollveien 30 75 55 56 62 / 75 55 56 60<br />
Vollsletta Sykehjem 75 55 56 40 / 75 55 56 30<br />
17 av 28 Plan for kriseteamet 2012-2016<br />
Side 177
8.6. Vedlegg 6: Ressursgrupper/personer/tjenester<br />
Organisasjon<br />
Kontaktperson<br />
Navn:<br />
Tlf:<br />
arbeid/<br />
privat/<br />
mobil<br />
BUP 75 50 18 00/<br />
75 50 12 22/<br />
94 89 15 36<br />
Adresse:<br />
Arbeid/<br />
privat<br />
Kløveråsveien 1<br />
Ressurser<br />
Spesialisthelsetjenester,<br />
psykososiale<br />
Debriefing: Helge Njøs 911 46 760 Norstrandveien Psykolog. Skal<br />
brukes <strong>til</strong><br />
debriefing av<br />
kriseteamets<br />
medlemmer<br />
Kirken,<br />
Den norske<br />
(Prestenes<br />
beredskapstjeneste)<br />
916 55 879<br />
(Vakttelefon)<br />
Røde Kors 05 003 Adresse:<br />
Nordland Røde<br />
Kors<br />
Postboks 63<br />
8001 Bodø<br />
Sivilforsvaret 75 50 77 70<br />
(Vakttelefon)<br />
Salten DPS 75 50 76 00<br />
75 50 17 00<br />
Besøksadresse:<br />
Storgata 34, 2.etg.<br />
Nordland<br />
sivilforsvarsdistrikt<br />
Bodøterminalen,<br />
8006 Bodø<br />
Plan for kriseteamet 2012-2016 18 av 28<br />
Side 178
8.7. Vedlegg 7: Lokaler for mottak med kjøkken/kantine som kan<br />
benyttes <strong>til</strong> fellessamlinger etter ulykker - etablering av<br />
kriseteam.<br />
Distrikt/lokaler Lokaler Kontaktperson Telefon<br />
Hovedmottak, Bodø: Villa Vekst, Torvgata Elin Nordby 472 86 622<br />
16, 8005 Bodø<br />
Kjerringøy: Ungdomshuset Lillian Johansen<br />
Øyvind Søderbom<br />
918 57 800<br />
915 12 742<br />
Nohr<br />
Givær: Givær bedehus Sølvi Sivertsen 980 16 897<br />
Helligvær: Helsehuset Skyssbåten, v/ Tor 954 20 961<br />
Inge Olaussen<br />
Landegode/ Fenes Skolen på Fenes Margrethe Rånes<br />
Linda Wenberg<br />
416 95 366<br />
413 34 189<br />
Skjerstad:<br />
Kommunehuset i Unny Nome Sivertsen 991 04 840<br />
Misvær<br />
Saltstraumen: Bygg 2 Saltstraumen<br />
skole. Gymsal og<br />
kantine. Nøkkel<br />
oppbevares på<br />
Straumbo<br />
Marit Valstad 476 38 612<br />
19 av 28 Plan for kriseteamet 2012-2016<br />
Side 179
8.8. Vedlegg 8: Bodø kommunes Kriseteam – informasjon om<br />
hjelp<br />
1. Kriseteamets oppgaver.<br />
Kriseteamet er en del av kommunens akuttberedskap.<br />
<br />
<br />
Ved ulykker av ekstraordinær karakter og katastrofer hvor psykososiale<br />
påkjenninger er store, skal kriseteamet gi omsorg og støtte <strong>til</strong> personer som er<br />
berørt og ønsker det.<br />
Kriseteamet skal sørg for at de rammede opplever å bli ivaretatt ut fra prinsipp om<br />
nærhet, omsorg og kontakt.<br />
2. Oppfølgnings behov etter akuttfasen.<br />
<br />
Kriseteamet er en del av kommunens akuttberedskap og skal gi omsorgs<strong>til</strong>bud i<br />
akuttfasen (<strong>til</strong> nærmeste virkedag) <strong>til</strong> den/ de enkelte, men vurdere behov for<br />
oppfølgnings<strong>til</strong>tak av psykososial karakter og henvise/ kontakte rette instans.<br />
<br />
<br />
Kriseteamet skal så snart som mulig hjelpe personer som har behov for videre<br />
oppfølgning <strong>til</strong> det ordinære hjelpeapparatet, f.eks fastlege, kommunale instanser<br />
(helsesøstertjenesten, barnevern, <strong>til</strong>delingskontoret m.fl.) og<br />
spesialisthelsetjenesten.<br />
o Er det behov for øyeblikkelig hjelp utenfor ordinær arbeidstid kan<br />
legevakta kontaktes, tlf 75 55 70 00.<br />
Videre oppfølgning er avtalt:<br />
Dato:……, kl…...<br />
Dato:……, kl…...<br />
Instans:………………………………<br />
Instans:………………………………<br />
Ved behov kan Kriseteamet kontaktes:<br />
…………………………………….<br />
navn/ adresse arbeid/ telefonnummer (<strong>til</strong> kontaktperson)<br />
eller:<br />
Tildelingskontoret, Havnegt 9, tlf 75 55 41 70/75 55 00 00<br />
(åpent hverdager fra 08.00 <strong>til</strong> 15.30)<br />
Bodø, den………………….<br />
……………………………..<br />
Kriseteamet (underskrift)<br />
Plan for kriseteamet 2012-2016 20 av 28<br />
Side 180
8.9. Vedlegg 9: Prosedyrebeskrivelse for kriseteamet<br />
Trinn Handling Ansvarlig Henvisning<br />
1. a) Kriseteamet blir utkalt av ledelsen og/eller andre samarbeidspartnere Se vedlegg 2<br />
med fullmakt <strong>til</strong> å iverksette psykososial hjelp.<br />
b) Kriseteamet vurderer om psykososial hjelp/-støtte skal ytes, eventuelt i<br />
samarbeid med andre.<br />
2. Vurder hvilken type hjelp som skal sette inn, samt omfang av hjelpen:<br />
Sammenkalle hele eller deler av teamet<br />
Fullt etablert støtte- og informasjonsapparat<br />
Skal informasjonstjenesten/servicetorget kontaktes<br />
Varsle medlem(ene), eventuelt lokale ressurspersoner<br />
Bistand fra krise- katastrofeledelse, informasjonsansvarlig eller<br />
annet hjelpeapparat<br />
3. Hvilke personer har behov for hjelp og støtte<br />
Fordeling av ansvar.<br />
Bruk registreringsskjema ved mottak av involverte og deres<br />
pårørende<br />
4. Sett i verk og gjennomfør <strong>til</strong>tak<br />
Eventuell utrykking <strong>til</strong> ulykkesstedet. Det skal alltid rykke ut minst to<br />
personer. (ev. ved hjelp av ressurspersoner fra nærområdet der<br />
hendelsen har skjedd)<br />
Defusing av involverte.<br />
Behov for møtelokale for samtale, opplysning, bevertning.<br />
Vakt ved døra som hjelper pårørende og andre <strong>til</strong> rette.<br />
Ev. transport <strong>til</strong> lokaler (Nordlandsbuss, taxi, Røde Kors)<br />
Opprettelse av støttetelefon. Avtales med prest, politi/LRS, og HRS<br />
evt. opplyses i NRK. Organisere støttesamtaler (se også trinn 3)<br />
Holde informasjonstjenesten løpende oppdatert<br />
Samordne innsats<br />
Kontakt med politi/LRS, legevakt, PPT, skole<br />
Debrifing holdes innen tre dager.<br />
5 Vurdere behov for fellesmarkering:<br />
i kirken, skolen, andre steder<br />
6 Fra kriseteam <strong>til</strong> videre oppfølging:<br />
Dette skal gjøres så snart som mulig<br />
Fastlege<br />
Helsestasjon<br />
Utekontakten<br />
NAV<br />
Barnevern<br />
PPT<br />
Prest<br />
Oppfølgingstjenesten psykisk helse og rus<br />
Flyktningkontoret<br />
Spesialisthelsetjenesten<br />
Tildelingskontoret<br />
Andre<br />
7. Veilede <strong>til</strong> bruk av sosialt nettverk:<br />
Familie / venner / naboer / arbeidskamerater / skole / lag /<br />
organisasjoner / menighet<br />
Selvhjelpsgrupper / Frivillighetssentralen / kirken<br />
8. Sørge for informasjon ut <strong>til</strong> publikum<br />
Informasjonen må samkjøres sammen med andre involverte, for<br />
eksempel politi og/eller sykehus<br />
Sørge for at servicetorget og sentralbord er informert<br />
Oppdatere hjemmeside<br />
Vurderer medie<strong>til</strong>tak – for eksempel pressemelding, intervju eller<br />
pressekonferanse.<br />
9. Evaluering av innsats og rapportering / <strong>til</strong>bakemelding <strong>til</strong> administrasjonen.<br />
Ta med berørte samarbeidspartnere<br />
Leder ev. andre i<br />
Kriseteamet<br />
Leder ev. andre<br />
i kriseteamet<br />
Leder ev. andre i<br />
kriseteamet.<br />
Vedlegg 11<br />
Leder fordeler arbeidet.<br />
Vedlegg 13<br />
Vedlegg 7<br />
Avtale med<br />
Krise-/katastrofe-ledelsen.<br />
Informasjonsansvarlig.<br />
Leder<br />
Leder i samarbeid med<br />
andre i kriseteamet<br />
Leder i samarbeid med<br />
andre i kriseteamet<br />
Leder kriseteamet, og/eller<br />
krise-katastrofeledelsen<br />
i samarbeid med<br />
informasjonstjenesten.<br />
Leder kriseteamet<br />
21 av 28 Plan for kriseteamet 2012-2016<br />
Side 181
8.10. Vedlegg 10: Sjekkliste ved henvendelser:<br />
1)Hvem ringte: ___________________________ tlf _________________ kl ___________<br />
2)<br />
a) Hvem er involvert<br />
navn (evt. antall),<br />
alder, bosted.<br />
b) Hva har hendt (konkret)<br />
c) Når skjedde det<br />
d) Hvor – åsted<br />
Adresse, navn på arbeidsplass<br />
etc.<br />
e) Hva skal kriseteamet ta<br />
ansvar for (ønske)<br />
f) Hvilke andre hjelpe innstanser<br />
er involvert<br />
allerede<br />
3) Oppgi et telefonnummer der du kan treffes (mobil, sentralbord el. l)<br />
a) Er andre i kriseteamet kontaktet:... Ja Nei<br />
Hvem:<br />
___________________________________________________________________<br />
b) Be om at ditt telefonnummer blir gitt <strong>til</strong> andre som er koblet inn i saken.<br />
4) Prøv å få kontakt med andre i teamet.<br />
Konsultasjon mellom to av teamets medlemmer kan være <strong>til</strong>strekkelig for å vurdere<br />
intervensjonsnivå.<br />
5) Vurder og prioriter <strong>til</strong>tak:<br />
a) Sammenkalle teamet Telefonmøte<br />
b) Innhente ytterligere informasjon<br />
c) Utrykning <strong>til</strong> ulykkesstedet<br />
d) Samlingssted for pårørende<br />
Plan for kriseteamet 2012-2016 22 av 28<br />
Side 182
8.11. Vedlegg 11: Registreringsskjema ved mottakssenter av<br />
involverte og deres pårørende<br />
Når det opprettes mottak for involverte og deres pårørende, skal alle som møter<br />
registreres med navn og adresse.<br />
Navn på involvert:<br />
Adresse:<br />
Telefon:<br />
Ankomst dato _____________ kl. ______________<br />
Andre opplysninger ved ankomst:<br />
Pårørende navn :<br />
Adresse:<br />
Beskjed gitt: Dato _________________ kl. ______________<br />
Andre opplysninger:<br />
Telefon:<br />
Pårørende navn :<br />
Adresse:<br />
Beskjed gitt: Dato _________________ kl. ______________<br />
Andre opplysninger:<br />
Telefon:<br />
Annet:<br />
Forlot mottak, dato ________________ kl ______________<br />
Andre opplysninger:<br />
Dato……………..<br />
Underskrift ……………………..<br />
23 av 28 Plan for kriseteamet 2012-2016<br />
Side 183
8.12. Vedlegg 12: Rapportering etter uttrykning og/eller forespørsel<br />
om uttrykning av Kriseteamet<br />
(utfylles av den som mottok henvendelsen)<br />
Sendes <strong>til</strong> leder kriseteamet m/kopi <strong>til</strong> kommunaldirektøren H/S-avd påfølgende<br />
arbeidsdag. (Leder kriseteamet har ansvar for journalføring av rapportering i ephorte).<br />
Dato ……………<br />
Forespørsel om bistand/uttrykning Klokkeslett Merknader/notater<br />
fra Kriseteamet<br />
Hvem ba om bistand<br />
Hvem besluttet av Kriseteamet skulle<br />
rykke ut/ikke rykke ut<br />
(Evt. hvem konfererte og tok beslutningen)<br />
Hvem rykket ut fra Kriseteamet og<br />
når<br />
Ble det etablert mottak I <strong>til</strong>felle<br />
hvor og når(Evt. hjemme hos berørte,<br />
pårørende, politi, legevakta eller lign.)<br />
Hvem og hvor mange var involvert<br />
(Eget registreringsskjema ved mottak – vedlegg)<br />
Beskriv hendelsen/ulykken – kort evt på<br />
eget ark:<br />
Er andre overordnede orientert I<br />
<strong>til</strong>felle hvem<br />
(Komm.dir H/S skal ha beskjed så snart som<br />
mulig.) Komm.dir mobilnr: (Ingunn Lie Mosti 907<br />
55 699)<br />
Samarbeid med andre offentlige,<br />
frivillige instanser – hvilke:<br />
Var det Kriseteamet som ba om bistand<br />
Når ble bistanden avsluttet<br />
Påfølgende arbeidsdag. Hvilke andre<br />
offentlige instanser ble kontaktet for<br />
videre oppfølgning av berørte:<br />
Plan for kriseteamet 2012-2016 24 av 28<br />
Side 184
8.13. Vedlegg 13: Defusing, gjennomføring og formål<br />
1. Gjennomføring av defusing<br />
Max 30 personer, 1-3 ganger 20-60 min<br />
Moderat <strong>til</strong> mild faktor på stress (stressor)<br />
Forsøk å overflødiggjøre debrifing<br />
Innledning <strong>til</strong> debrifing<br />
Kan gjennomføres fra dag 0<br />
Formål: forebygge psykiske etterreaksjoner:<br />
Spørsmål: Hva hendte<br />
Hva gjorde du<br />
Hvilke tanker gjorde du deg<br />
Gjerne intern leder<br />
2. Formål med defusing<br />
Det vi kan oppnå ved defusing er:<br />
Å redusere stressplagene for den enkelte både på kort og lang sikt<br />
Å øke muligheten for fortsatt arbeid, innsats og mestring<br />
Å øke muligheten for avreagering og emosjonell læring<br />
Å øke gruppesamhold og solidaritet<br />
Å klargjøre og gjennomgå mulige årsaksforhold og redusere behovet for en<br />
uhensiktsmessig jakt på syndebukker<br />
Å hindre unødige ”sammenbrudd”.<br />
25 av 28 Plan for kriseteamet 2012-2016<br />
Side 185
8.14. Vedlegg 14: Debrifing – ”Psykologisk utlufting”<br />
Definisjon<br />
Psykologisk debrifing er ofte et gruppemøte som organiseres for detaljert å kunne gjennomgå<br />
de inntrykk og reaksjoner som oppleves av overlevende, etterlatte eller hjelpere under- og<br />
etter kritiske hendelser, ulykker og katastrofer. Metoden er utviklet primært for<br />
innsatspersoner. Det er hensiktsmessig å ha homogene grupper. Psykologisk debrifing kan<br />
også benyttes ovenfor enkeltpersoner.<br />
Hensikten med psykologisk debrifing:<br />
Klargjøre hendelsen og åpne opp for bearbeiding<br />
Forsterke og utdype læring av hendelsen<br />
Gjenkjenne og akseptere følelser og stressreaksjoner, evt. i forhold <strong>til</strong> tidligere<br />
opplevelser (normalisering)<br />
Klargjøre ulike oppfatninger om hendelsen<br />
Øke deltakernes evne <strong>til</strong> å hjelpe seg selv og ta vare på hverandre<br />
Gjennom åpen dialog i gruppen redusere risikoen for <strong>til</strong>baketrekning og<br />
symptomatologi som kan gi opphav <strong>til</strong> langvarig stressymptomer og utbrenthet.<br />
Oppmuntre og informere gruppen med tanke på at den aktuelle situasjon gir økt<br />
erfaring mht. ”ny innsats”<br />
Ledelse ved debrifing<br />
En briefing kan ledes av en eller to ledere avhengig av gruppens størrelse. Særlig ved grupper<br />
som er større enn 8-10 personer bør det være to ledere. Større antall personer kan med fordel<br />
deles opp i flere grupper. Teamlederen har ledelsen.<br />
Generelt gjelder at involverte personer får fortelle om hva de har sett og hørt, og om hvor de<br />
var når ulykken skjedde. Gi anledning <strong>til</strong> å sette ord på følelser og tanker omkring det som har<br />
skjedd. Si litt om vanlige sorg og krisereaksjoner, og oppfordre kollegaer <strong>til</strong> å samtale med<br />
hverandre om egne reaksjoner.<br />
Ledelsesforhold<br />
Gruppen ledes av 1-2 personer med erfaring i gruppeterapi/grunnpsykologi.<br />
Teamlederen har ledelsen. Han/hun presenterer formål og gjennomgår regler.<br />
Fakta<br />
1. Hva hendte (konkretisering av hendelsen)<br />
2. Hva ble gjort<br />
3. Sanseinntrykk (syn, hørsel, lukt, berøring)<br />
Tanker/følelser/reaksjoner<br />
4. Hva tenkte du da<br />
5. Hva følte du da<br />
6. Hvordan reagerte du da<br />
7. Tidsopplevelsen<br />
8. Hvordan har du hatt det etter ulykken<br />
9. Hva tenker og føler du nå<br />
Plan for kriseteamet 2012-2016 26 av 28<br />
Side 186
Oppsummering<br />
1. Oppsummering av fellesopplevelser<br />
2. Normalt å ha reaksjoner<br />
3. Informasjon om stressreaksjonene<br />
4. Identifisere risikopersoner<br />
5. Tilbud om individuell oppfølging<br />
Generell === > Fakta- ===> Tanke- ===> Reaksjons- === > Oppsummering<br />
informasjon del del del<br />
Debrifing av kriseteamet og ressurspersoner<br />
Leder av kriseteamet er her ansvarlig for:<br />
Alle samles etter avsluttet innsats<br />
Nødvendig informasjon av hendelsen<br />
At alle får snakket<br />
At alle får informasjon om de vanligste stressreaksjonene<br />
Råd om hvordan en skal forholde seg de første dagene (ikke overlates <strong>til</strong> seg selv,<br />
advare om bruk av beroligende midler/alkohol)<br />
Den første gjennomgang følges av en systematisk gjennomgang etter få dager<br />
Aktuelle kilder<br />
Psykisk førstehjelp, undervisningssett for Psykiatrisk Opplysningsfond<br />
Psykisk første hjelp, et undervisningssett fra Psykiatrisk opplysningsfond og Atle Dyregrov:<br />
Katastrofepsykologi.<br />
27 av 28 Plan for kriseteamet 2012-2016<br />
Side 187
8.15. Aktuell lover og forskrifter<br />
Lov av 2011-06-24 nr 30 Lov om kommunale helse- og omsorgstjenester<br />
Lov av 2000-06-23 nr 56 Lov om helsemessig og sosialberedskap<br />
Forskrift 22. jun 2001 nr 700 om overgangsbestemmelser <strong>til</strong> Lov om helsemessig og sosial<br />
beredskap<br />
Forskrift av 23. juli 2001 nr 881 om krav <strong>til</strong> beredskapsplanlegging og beredskapsarbeid mv<br />
etter lov om helsemessig og sosial beredskap<br />
Veileder for psykososiale <strong>til</strong>tak ved kriser, ulykker og katastrofer. IS-1810. Utgiver:<br />
Helsedirektoratet<br />
Plan for kriseteamet 2012-2016 28 av 28<br />
Side 188
lo ///,73<br />
POLITIET<br />
ib/ g /<br />
Bodo Kommune<br />
Helse -og sosialavdelingen<br />
Deres referanse<br />
2010/15054<br />
Vår rejeranse Dato<br />
23.august2011<br />
Høringsinnspill <strong>til</strong> Beredskapsplan for kriseteamet — Bodø kommune<br />
Det vises <strong>til</strong> Bodo kommunes horingsutkast 2011 vedrorende beredskapsplan for Krisetemaet.<br />
Det er nodvendig og bra at det foreligger en beredskapsplan for kriseteamet. Politiet har et godt<br />
samarbeid med kriseteamet og har mange erfaringer som <strong>til</strong>sier at dette er et nodvendig og viktig<br />
apparat i krisesituasjoner. Senest samarbeidet vi godt ved håndtering av terroranslaget 22.juli.<br />
Vi har fått opplyst at Helsedirektoratet i løpet av 2011 skal utgi en veileder for psykososiale<br />
støttetjenester ved kriser, ulykker og katastrofer. Denne bør antagelig tas hensyn <strong>til</strong> ved sluttføring<br />
av planen.<br />
Ad 1.1. Forord<br />
Vi er inneforstått med at kriseteamet vter akuttberedskap og ikke oppfolgning over lang tid.<br />
Vi har ikke detaljkunnskap om hvordan "overgangen" håndteres, men vi tror det er særdeles viktig<br />
at det gis tydelig underretning <strong>til</strong> de impliserte om når kriseteamet avslutter sitt arbeid og at<br />
kriseteamet da har forvisset seg om at de impliserte har den nødvendige kontakt med det ordinære<br />
hjelpeapparat. Muligens kan dette presiseres i beredskapsplanen.<br />
Man bruker oftest begrepet "ulykke" i planen. Det bemerkes at krisen like gjerne kan skyldes alvorlig<br />
kriminalitet, naturkatastrofer mv. Vi anbefaler en mer enhetlig betegnelsen av det som ligger i<br />
begrepet krise. Helsedirektoratet bruker "kriser, ulykker og katastrofer" som et samlebegrep.<br />
Begrepet LRS — lokal redningssentral — benyttet under pkt 1,4, pkt 1.6.1, 6.2 er noe upresist<br />
beskrevet<br />
Lokal redningssentral (LRS) er det ledelses- og koordineringsapparat som iverksettes i politidistriktet<br />
under en redningsaksjon. Operasjonssentralen ivaretar daglig funksjonen som lokal redningssentral<br />
(og er således i funksjon <strong>til</strong> enhver tid). Politimesteren kan ved storre/kompliserte hendelser beslutte<br />
at det settes stab og man kan kalle inn redningsledelsen som består av representanter fra aktuelle<br />
myndigheter, etater og frivillige organisasjoner.<br />
Side 189
2<br />
Ad 1.6.1<br />
Vi foreslår folgende formulering<br />
"Politiet har ansvaret for å underrette eller besørge underretning/varsling av pårorende, samt gi<br />
impliserte informasjon om politiets arbeid. Politiet skal sikre at involverte og deres pårørende blir<br />
godt ivaretatt enten via eget personell, eller andre."<br />
Ad 1.4 fullmakt <strong>til</strong> å etablere temaet<br />
Det fremstår som litt uklart om hvorvidt man mener Hovedredningssentralen, uten å gå via<br />
politiet/LRS skal kunne anmode om etablering av kriseteamet. Det er kanskje ikke så praktisk at det<br />
skjer, men det er heller ingenting i veien for at HRS skal kunne ha denne adgangen.<br />
Hovedredningssentralen vil under den fase de leder og koordinerer en hendelse påse at helhetlig<br />
omsorg ivaretas og vil kunne ha direkte kontakt med parorende/impliserte for å informere om<br />
redningsaksjonen, men det er politiet som har ansvaret for identifisering av omkomne og kontakt<br />
med pårørende i fbm varsling og informasjon.<br />
Ad pkt 2 - Oppgaver<br />
Vi <strong>til</strong>later oss å foreslå at det — under en hendelse — skal være en av kriseteamets klart definerte<br />
oppgaver å etablere kontakt med aktuelle samarbeidspartnere, herunder politiet.<br />
Vi mener det er særdeles viktig at kontakten mellom kriseteamet og politiet foregår mellom særskilt<br />
utpekte personer (evt alltid kriseteamets leder).<br />
Det bor så tidlig som mulig avtales hvordan kontakten mellom kriseteamet og politiet skal være<br />
under håndtering av aktuell krise.<br />
Vår erfaring er at vi har stor nytte av å delta i moter sammen under håndteringen av krisen, videre<br />
kan det være aktuelt med felles evalueringsmoter i etterkant.<br />
Ad. Pkt 5 - Opplæring<br />
Vi <strong>til</strong>later oss å foreslå at nye medlemmer i kriseteamet skal ha et besøk hos politiet der man<br />
orienteres om hvordan politiet organiserer seg og arbeider i en krisesituasjon. Vi kan gjerne ha en<br />
samarbeidsavtale om dette.<br />
For å teste den nye kriseplanen, og for å kontrollere at den er koordinert med politiets planverk,<br />
foreslår vi også en papirovelse med politi og Bodo kommune.<br />
Ad 6 Begrepsavklaringer<br />
I kapittel 6 står det opplistet en del begrepsavklaringer. I politiets beredskapssystem del 1 er det i<br />
kapittel 11 listet opp noen begreper hvor det også er forutsatt at kommunen bidrar med psykososial<br />
omsorg og samtaletjenester. Vi mener at folgende begrepet også bor tas med:<br />
Mottakssenter<br />
Side 190
3<br />
Et mottakssenter er et sted hvor man mottar storre antall evakuerte fra en hendelse på sjoen eller i<br />
utlandet. Mottaket skal sikre at politiet får oversikt over hvor mange som er involvert i hendelsen og<br />
deres identitet.<br />
(Kommunen har hovedansvar for etablering og drift av mottakssenter)<br />
Evakuertesenter<br />
Et evakuertsenter er et oppholdssted for fysisk uskadde personer som har vært involvert i en<br />
hendelse, og som har behov for hjelp, som gjenforening med pårorende, samtaletjeneste og omsorg.<br />
(Kommunen har hovedansvaret for etablering og drift av evakuertesenter)<br />
Pårørendesenter<br />
Et pårørendesenter er et oppholdssted for pårorende som har behov for informasjon, hjelp, omsorg<br />
og samtaletjenester.<br />
Ad 6.1— Begrepet Hovedredningssentralen<br />
(HRS) er noe upresist beskrevet.<br />
Foreslår folgende tekst<br />
"Hovedredningssentalen Nord Norge, som ligger i Bodo, har det operative ansvaret for sok — og<br />
redningsaksjoner nord for 65 grader. Politimesteren i Salten har overordnet ansvar for<br />
Hovedredningssentralen Nord-Norge. Normalt koordinerer og leder HRS alle sjø og<br />
flyredningsaksjoner direkte, mens landredning normalt koordineres av lokale redningssentraler."<br />
Ad 6.3 Skadestedsleder<br />
I politiets beredskapssystem er man gått bort fra begrepet skadestedsleder <strong>til</strong> innsatsleder<br />
Foreslår følgende tekst:<br />
"Innsatsleder<br />
(IL)"<br />
Ved hendelser som krever koordinering skal politiet peke ut en innsatsleder som leder, koordinerer<br />
og kvalitetssikrer arbeidet i innsatsområdet".<br />
Dog nevnes at kriseteamet aldri vil forholde seg direkte <strong>til</strong> innsatsleder, men vil kunne ha direkte<br />
kontakt enten med politiets operasjonssentral, personell i politimesterens stab (dersom det er<br />
nedsatt) eller tjenesteperson som politiet har utpekt som pårorendekontakt.<br />
Med hilsen<br />
fl<br />
'\)<br />
Tone Vangen<br />
politimester<br />
Saksbehandler:<br />
Arne Hammer, 75545997<br />
Kopi <strong>til</strong>:<br />
Vedlegg:<br />
Side 191
NORDLANDSSYKEHUSET<br />
NORDLANDA SKIHPPIJVIESSO<br />
Voksenpsykiatrisk poliklinikk ytre Salten<br />
Bodø<br />
•<br />
HELSE 4 NORD<br />
-261<br />
Til:<br />
Stian Wik Rasmussen<br />
Bodø kommune<br />
Sted/Dato:<br />
Bodø, 14. september 2011<br />
Hørin ssvar <strong>til</strong> Bredska s lan for kriseteamet i Bodø kommune fra Salten DPS.<br />
Hovedinntrykket er at planen er godt gjennomarbeidet i forhold <strong>til</strong> en nyoppstått<br />
krise/katastrofe situasjon, og det er gjort fornuftige avgrensninger opp imot det vanlige<br />
oppfølgingsarbeidet.<br />
Vi har enkelte merknader <strong>til</strong> følgende punkt:<br />
1.1 Forord:<br />
"bør hendelser bearbeides av personell med kompetanse"<br />
Kommentar: Det er vel reaksjoner og ikke hendelser som bearbeides. I den første tiden etter<br />
en ulykke er det ikke bearbeiding som er i fokus, men informasjon, stabilisering, praktisk<br />
hjelp og støtte. Bearbeiding kommer noe senere i forlopet.<br />
(Det vises for øvrig <strong>til</strong> helsedirektoratets råd for oppfølging av rammede etter hendelsene på<br />
Utøya, datert 19.08.11. Anne referanse: Atle Dyregrov: Katastrofepsykologi, 2. utgave<br />
Fagbokforlaget, kapittel 3).)<br />
1.6: Ansvar ved krisesituasjon:<br />
Eller etter anmodning fra<br />
Nordlandssykehuset (AMK-sentral)<br />
Sporsmål: kan ikke andre avdelinger enn AMK anmode om bistand Det synes tungvint ut i<br />
fra at flere avdelinger kan ha situasjoner der både pasienter og pårørende er i stor krise og<br />
det er naturlig at kommunen bistår.<br />
3.2 Varslingsrekkefølge:<br />
Spørsmål(se over): Hvorfor kan ikke andre avdelinger ved N1sh enn AMK sentralen anmode<br />
om bistand fra teamet<br />
Postadresse: Telefon: 75 53 40 00* Avd: Voksenpsykiatrisk poliklinikk Saksbehandler Anne Marit Rosenlund<br />
ytre Sallen<br />
Nordlandssykehuset HF Teksttlf: 75 53 44 22 Avd tlf: ingen data Dir tlf: 75 50 17 00<br />
Voksenpsykiatrisk<br />
Org nr: MVA : 983.974.910 Avd faks: ingen data<br />
poliklinikk ytre Salten NO<br />
8092 Bodø<br />
Side 192
3.6 Sekretariat:<br />
Her savnes nærmere retningslinjer for dokumentasjon — hvem har gjort vurderinger — hva er<br />
vurdert på individuelt nivå Dette er viktig for evt. situasjoner som kan oppstå i etterkant.<br />
Etter Utøya har direktoratet bedt alle kommuner om å gjøre standardisert kartlegging av<br />
reaksjoner etter 5-6 uker, 3 måneder og 12 måneder. Dette vil være aktuelt også etter andre<br />
alvorlige traumer, men må dokumenteres sammen med en klinisk vurdering.<br />
Det sies at hver enkelt har ansvar for dokumentasjon, men ikke hvordan og av hvem dette<br />
kvalitetssikres.<br />
5.1 Opplæring:<br />
"Videre har det enkelte kriseteamet ansvar for å holde seg å jour med ny utvikling innen<br />
området"<br />
Kommentar: dette er et felt i stadig utvikling og der oppdatering er en nokså<br />
omfattende oppgave. Det kan være vanskelig å velge ut relevant litteratur, og det bør være et<br />
overordnet ansvar å formidle hva medlemmene skal sette seg inn i."<br />
Andre kommentarer:<br />
Det savnes en medisinskfaglig ansvarlig for kriseteamet, og foreslås at kommunelege I er<br />
<strong>til</strong>knyttet teamet.<br />
Vår vurdering er at også kommunepsykolog bør <strong>til</strong>knyttes teamet. Bodø er en stor kommune<br />
som bør kunne disponere lege- og psykologressurser i et kriseteam. Dette vil også være av<br />
betydning i forhold <strong>til</strong> vurdering av hvilke personer som skal henvises videre <strong>til</strong><br />
spesialisthelsetjenesten.<br />
Generelt i planen savnes noe mer referanser og dokumentasjon for de foreslåtte<br />
Vedlegg 6:<br />
Det foreslås at Salten DPS legges <strong>til</strong> under ressursgrupper på lik linje med BUP.<br />
Erfaringsmessig er vi samarbeidspartnere i forbindelse med katastrofer der voksne er<br />
involvert.<br />
Telefon: 75 50 16 00 eller 75 50 17 00<br />
Vennlig hilsen<br />
Anne Marit Rosenlund<br />
Seksjonsleder/overlege Salten DPS<br />
Side 193
DEN NORSKE ERKE<br />
Bodø domprosti<br />
Helse og sosialavdelingen Bodø Kommune<br />
Postboks 319<br />
8001 BODØ<br />
svar på høring - Beredskapsplan for Kriseteamet, Bodø Kommune<br />
Bodø kommune gjennomgår sin kriseberedskap, og har sendt på høring et utkast <strong>til</strong> beredskapsplan for<br />
kriseteamet i kommunen.<br />
Dette var nok planlagt før 22.juli, men de skakende hendelsene denne dagen har selvsagt aktualisert saken<br />
svært.<br />
Fra Den norske kirkes side har er krisehåndtering, i liten skala og i større skala, vært en viktig side av vår<br />
virksomhet. I <strong>til</strong>legg <strong>til</strong> at det finnes prester og diakoner med utdanning og erfaring innenfor sorg, krise<br />
og samtale, forvalter vi kirkerom og andre rom som mange bruker og som er planlagt som åpne rom.<br />
Den norske kirke har innenfor Bodø kommunes grenser 13 prestes<strong>til</strong>linger i virksomhet, det er 4 diakoner<br />
<strong>til</strong>satt. I <strong>til</strong>legg er det en organisert tjeneste med en vakttelefon, betjent av prest hele døgnet. Der beregner<br />
vi en utrykningstid på ca 1 time, ofte mindre.<br />
Både utfra planforslaget og erfaring med kontakt og samarbeid med Bodø kommunes medarbeidere rundt<br />
en rekke mindre og større krisesituasjoner, er det grunn <strong>til</strong> å gi generelt godt skussmål <strong>til</strong> kommunens<br />
innsats.<br />
Fra Den norske kirke i Bodø, ved domprost (leder av prestetjenesten) i forståelse med Bodø kirkelige<br />
fellesråd (arbeidsgiver for øvrig kirkelige <strong>til</strong>satte), vil vi gi følgende innspill:<br />
1. Høringsutkastet tar utgangspunkt i Bodø kommune som en organisasjon. Det blir for snevert. Vi<br />
må tenke Bodø kommune som en geografisk størrelse. Vi må tenke hvilke ressurser som fins her,<br />
og da må vi tenke på tvers av etater og organisasjoner. Da blir det naturlig at både kirken og<br />
politiet er representert i kriseteamet. Dette er også vanlig i andre kommunale kriseteam.<br />
2. Når det skjer en større ulykke, vil kirken som regel bli koblet inn uansett. Da er det en fordel å<br />
være med i samtalen helt fra starten. Det samme gjelder politiet. Hvis de som er rammet, <strong>til</strong>hører<br />
et annet trossamfunn, kan kirkens representant bistå med å knytte kontakt <strong>til</strong> ledere for det aktuelle<br />
trossamfunn.<br />
3. Kirken disponerer mange verdifulle ressurser. Det har vi sett tydelig etter 22.juli. Åpne kirkehus<br />
har for eksempel vært viktige i sorgbearbeidelsen. Det er også et stort apparat av ansatte og<br />
frivillige som er <strong>til</strong>knyttet kirken. Ikke minst har de ansatte i kirken — særlig prester og diakoner,<br />
stor kompetanse på å møte mennesker i sorg og kriser. Denne kompetansen er verdifull for<br />
kriseteamet i Bodø kommune.<br />
ilsen,<br />
E in Vangen, dom rost<br />
KOPI: Bodø kirkelige fellesråd, Sør-Hlogaland biskop<br />
Besøksadresse: Postadresse: Telefon: Bankkonto:<br />
Storgata 29<br />
Organisasjonsnr.:<br />
8006 Bodø Telefaks: Internett: www.kirken.bodo.no<br />
E-post:<br />
Side 194
Notat <strong>til</strong> oppfølging<br />
Fellesadministrasjonen, avdeling for<br />
oppvekst og kultur<br />
Stian Wik Rasmussen<br />
Helsekontoret<br />
Dato: ........................................................ 08.09.2011<br />
Saksbehandler: ......................................Harald Thinn<br />
Telefon direkte: ....................................... 75 55 60 20<br />
Deres ref.: .................................................................<br />
Løpenr.: .................................................. 52864/2011<br />
Saksnr./vår ref.: ....................................... 2010/15054<br />
Arkivkode: ........................................................... X20<br />
Beredskapsplan for Kriseteamet - høringsuttalelse fra Avd. for<br />
oppvekst og kultur<br />
Vedlagt er OK-avdelingens høringsuttalelse på Beredskapsplan for Kriseteamet.<br />
Med hilsen<br />
Arne Øvsthus<br />
kommunaldirektør<br />
Harald Thinn<br />
rådgiver<br />
Side 195
Beredskapsplan for Kriseteamet (KT) - høringsuttalelse fra OK-avdelingen - 9.9.2011<br />
Referanse<br />
Nr. Side Punkt<br />
Tema<br />
1 Generelt Betegnelsen "Kriseteam"<br />
Kommentarer<br />
Vi har gjort oss noen refleksjoner over navnet på<br />
teamet. Det er for så vidt dekkende, men samtidig<br />
skaper det noen assosiasjoner og kanskje også<br />
forventninger hos "publikum". Dette handler om<br />
definisjonen av hva som er en krise og hvordan den<br />
skal bearbeides. Vi har eksempler på at enkelte ikke<br />
ønsker bistand av andre tjenester fordi det bare er<br />
Kriseteamet som er godt nok. Vi må unngå å bidra <strong>til</strong><br />
en gradering av hendelsene utfra "status".<br />
<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> endring/løsning<br />
Vanskelig å finne gode erstatninger. Risikoteam kan<br />
kanskje bidra <strong>til</strong> å gi andre assosisasjoner. Det kan bety<br />
at teamet går inn i situasjoner der det er risiko for<br />
uønskede/langsiktige ettervirkninger eller som kan<br />
medføre krise, og ikke at situasjonen nødvendigvis<br />
defineres som krise. En annen betegnelse som kan<br />
vurderes er Beredskapsteam , ev. Psykososialt<br />
beredskapsteam.<br />
2 Generelt<br />
Hva er KT's oppgaver<br />
Avgrensninger<br />
Sannsynligvis vil det være et ønske/behov for å<br />
bruke KT i stadig økende grad i tiden som kommer.<br />
Det er derfor behov for en klargjøring av hva slags<br />
saker KT skal engasjere seg i, og hvilke saker det<br />
ikke skal gå inn i. Det er viktig at ikke KT blir ansett<br />
som en "elitetropp" av publikum, mens de ordinære<br />
tjenestene blir "sekunda vare", slik det finnes<br />
eksempler på. Hvor langvarig innsatsen skal være<br />
før overføring <strong>til</strong> det ordinære hjelpeapparatet er<br />
også et relevant spørsmål. Det er ikke nødvendigvis<br />
hendelsens faktiske utfall som er avgjørende for om<br />
KT skal inn, men forventede ringvirkninger i ulike<br />
miljøer.<br />
Ta inn et avsnitt, f.eks. under pkt. 2, hvor ansvar og rolle<br />
tydeliggjøres bedre mellom KT og de ordinære<br />
tjenestene.<br />
3 Generelt Psykiatri<br />
4 Generelt Tilgjengelighet<br />
5 Generelt Økonomi<br />
Det er behov for avklaringer om innsatsen <strong>til</strong> hhv. 1.- Forholdet mellom 1.- og 2.linjetjenesten avstemmes.<br />
og 2.linjetjenesten innen psykiatri<br />
Dersom KT skal kunne nås umiddelbart <strong>til</strong> en hver Tilgjengelighetsgraden avklares .<br />
tid, må vaktordningen være gjennomorganisert.<br />
Vi finner ingen steder i planen som omhandler Vi foreslår å ta inn et eget punkt, ev. et vedlegg, som<br />
økonomi; hvordan kostnader som oppstår skal omhandler økonomiske konsekvenser og prinsipper for<br />
dekkes, budsjettmessige forhold etc. Dette bør være hvordan de skal håndteres. (Løpenr. 23217/2010 -<br />
avklart på forhånd.<br />
"Kompensasjons kriseteamet" kan antakelig brukes.<br />
Side 196
Instruksjonsmyndigheten over KT's medlemmer er litt Instruksjonsmyndigheten klargjøres.<br />
6 Generelt Ledelse/kommandolinjer utydelig. Er det KT's leder eller medlemmets<br />
linjeleder som har den myndigheten<br />
Vi tror det er behov for en klargjøring av roller, for Avklaring.<br />
7 Generelt<br />
Forholdet mellom KT og<br />
kommunens øvrige<br />
beredskapsapparat<br />
eksempel mht. varsling. Hva slags oppgave- og<br />
ansvarsfordeling skal det være mellom KT,<br />
kommunens beredskapsleder og Kriseledelsen i<br />
ulike typer kriser<br />
8 Generelt Dokumenteringskrav<br />
Det bør drøftes hva som er "godt nok". Behovet bør<br />
ikke overbetones - nytteverdien i ettertid/ev. rettslige<br />
krav er det som bør være avgjørende. Det må tas<br />
hensyn <strong>til</strong> hva som er mulig å få <strong>til</strong> i en presset<br />
situasjon.<br />
9 4 1.1 Emosjonell førstehjelp Relativt ukjent begrep Kan med fordel defineres nærmere.<br />
10<br />
17<br />
Teamets sammensetning/<br />
Vedlegg 4<br />
kompetansebehov<br />
11 4 1.1 Kriseomsorg over tid<br />
I vedlegget står oppført hvem som er medlemmer av<br />
teamet. Vi savner imidlertid et avsnitt i selve planen<br />
der det står noe om hvilke tjenester og<br />
fagkompetanser teamet bør bestå av. Skal f.eks.<br />
kirken være representert Er det andre<br />
fagkompetanser det kan være hensiktsmessig å ha<br />
med, osv.<br />
I forordet står det at Kriseteamet "skal ikke gi <strong>til</strong>bud<br />
om "omsorgsberedskap" over "lengre" tid…" I neste<br />
avsnitt sies det at mandat etc. må utredes ved ev.<br />
prinsipiell endring av KT's funksjon <strong>til</strong> også å drive<br />
kriseomsorg over tid. For det første gir dette litt<br />
forvirrende signaler. For det andre mener vi det ikke<br />
er KT som skal utøve denne omsorgen over tid. Det<br />
bør gjøres av relevant 1.- eller 2.linjetjeneste.<br />
Vi foreslår å ta inn en oversikt, f.eks. under pkt. 2, der<br />
det står en navnløs oversikt over tjenester/faggrupper<br />
som skal inngå i teamet.<br />
Folk fra andre kulturer kan i mange <strong>til</strong>feller reagere<br />
annerledes på kriser og traumer enn de fleste fra vår<br />
kultur. Det kan derfor være hensiktsmessig at teamet<br />
har <strong>til</strong>gang på slik kompetanse. Vi foreslår at<br />
flyktninghelse-søster Borghild Rydland inkluderes i<br />
Kriseteamet.<br />
Det er ønske om å ha noen flere helsesøstre i teamet,<br />
da denne gruppen ofte blir benyttet.<br />
Avsnitt nr. 5 tas ut.<br />
12 8 3.2 Varslingsrutiner<br />
Varslingskjeden ender opp med at rådmannen<br />
vurderer hvem andre som skal varsles. Erfaring<br />
<strong>til</strong>sier at det politiske miljøet, representert ved<br />
ordfører, blir koblet raskt inn i krisesituasjoner.<br />
Ordfører nevnes spesifikt på et hensiktsmessg sted i<br />
varslingskjeden.<br />
Side 197
Det står: "Leder varsles først". Selv om det er en Setningen endres <strong>til</strong> "Kriseteamets leder varsles først."<br />
13 10 4.1 Presisering av begrep<br />
selvfølge for de fleste at det dreier seg om leder av<br />
KT, bør det presiseres. Vi har flere typer og nivå<br />
blant ledere; kriseledelse, adm. leder etc.<br />
14<br />
Det er feil eller unøyaktigheter i oversiktene. Ansvaret for å oppdatere slike oversikter bør legges ett<br />
Vedlegg<br />
1,2,4 og 5 Oversikter sted/<strong>til</strong> en person.<br />
15 16 Vedlegg 3 Organisasjonskart<br />
Det er litt vanskelig å forstå hva boksen <strong>til</strong> høyre på<br />
nivå 3 betyr. Linjene er stiplet, og Flyktningkontoret<br />
er plassert i denne boksen, mens f.eks.<br />
barneverntjenesten og helsesøstertjenesten er<br />
plassert i egne bokser i 4.nivå.<br />
Tydeliggjøres.<br />
Side 198
Pedagogisk-Psykologisk Tjeneste<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
15.02.2012 10331/2012 2012/1329<br />
Saksnummer Utvalg Møtedato<br />
12/10 Komitè for levekår 08.03.2012<br />
12/34 Bystyret 29.03.2012<br />
PPT - status<br />
Sammendrag<br />
Saksframlegget inneholder en kort presentasjon av PP-tjenesten i Bodø kommune når det gjelder<br />
organisering, arbeidsoppgaver, samt noe statistikk. PP-tjenesten i Bodø yter bistand <strong>til</strong> ca. 1000<br />
barn og unge i Bodø kommune. Dette innebærer utredning av barnets ferdigheter, samt veiledning i<br />
forhold <strong>til</strong> foreldre, barnehage og skole. Antallet aktive saker har vært ganske stabilt de siste årene.<br />
De hyppigste henvisningsgrunnene er språkvansker, lese- og skrivevansker, matematikkvansker og<br />
vansker med oppmerksomhet og konsentrasjon. Vi jobber også systemrettet bl.a. i forhold <strong>til</strong><br />
klassemiljø, skolevegring, språk- og leseveiledning og <strong>til</strong>rettelegging i matematikk. PPT deltar også<br />
fast i basisteam og tverrfaglige team i skoler, barnehager og familiesenter.<br />
Målet vårt er løpende inntak på alle saker, dvs. oppstart av saker innen seks uker. Vi prøver så langt<br />
vi kan å drøfte saker i forkant av henvisning <strong>til</strong> PPT, for om mulig å finne løsninger for barna<br />
innenfor de ordinære rammene i barnehage og skole.<br />
Saksopplysninger<br />
Organisering<br />
Bystyret vedtok i sak PS 05/75 opprettelse av en kommunal PP-tjeneste for Bodø kommune fra<br />
01.01.06, noe som innbar at daværende interkommunale løsning opphørte. I PS 07/3 fattet Bystyret<br />
vedtak om at PP-tjenesten i Bodø skulle organiseres som en desentralisert, nettverksbasert tjeneste,<br />
med flg. organisering:<br />
Inndelt i 6 nettverk: 1 på førskolesiden, 5 geografiske nettverk på skolesiden<br />
Hvert nettverk har en koordinator<br />
PPT er administrativt ansatt ved skolene, barnehagekontorets fagteam og<br />
grunnskolekontoret, noe som medfører at arbeidsgiveransvaret også er desentralisert (ca 25<br />
årsverk fordelt på 34 medarbeidere) De fleste ansatte i PPT har utdanning på<br />
mastergradsnivå.<br />
PPT har kontorsted ved de fleste skolene<br />
PPT 0-6 har kontorsted i Speiderveien 4<br />
Leder for PPT er faglig leder for PPT-medarbeidernes nettverk<br />
PP-lederen har en fri og uavhengig rolle i systemet, direkte underlagt kommunaldirektøren.<br />
Oppgaven er todelt:<br />
- Koordinere, utvikle og opprettholde kompetansen i tjenesten<br />
- Kvalitetssikre sakkyndighetsarbeidet<br />
Side 199
Det er etablert faste møterutiner i nettverkene og på tvers av nettverkene,- for kompetanseheving,<br />
samarbeid og bidra <strong>til</strong> at vi får en mest mulig enhetlig tjeneste i Bodø kommune.<br />
PPT Bodø kommune selger også tjenester <strong>til</strong> kommunene Værøy og Røst,- med faste besøks- og<br />
arbeidsdager der.<br />
Mandat<br />
Kommunen er lovpålagt å ha en PP-tjeneste, jfr. Opplæringslova § 5-6. PP-tjenesten har som<br />
mandat å veilede skolene og barnehagene i <strong>til</strong>rettelegging av opplæringa for barn og unge med<br />
særlige behov, og er sakkyndig instans i forhold <strong>til</strong> vurdering av rett <strong>til</strong> spesialpedagogisk hjelp i<br />
barnehagen/spesialundervisning i skolen. Tjenesten skal også hjelpe skolen og barnehagen med<br />
kompetanseutvikling og organisasjonsutvikling, for å legge opplæringa bedre <strong>til</strong> rette for elever med<br />
særlige behov. PPT skal ikke bare arbeide med enkeltsaker, men også med pedagogisk<br />
utviklingsarbeid og kompetanseutvikling.<br />
Statistikk<br />
Aktive saker<br />
Jenter Gutter Totalt<br />
2007/2008 325 634 959<br />
2008/2009 362 712 1074<br />
2009/2010 391 760 1151<br />
2010/2011 389 682 1071<br />
Aktive saker har over år vært stigende. De siste årenes statistikk viser imidlertid synkende antall<br />
aktive saker. Det er for tidlig å si noe om det totale antallet inneværende skoleår.<br />
Tallene viser at antallet gutter i vårt system er betydelig høyere enn antallet jenter. Dette er i tråd<br />
med det andre PPT-kontor erfarer.<br />
Nye henvendelser<br />
Jenter Gutter Totalt<br />
2007/2008 92 151 243<br />
2008/2009 86 157 243<br />
2009/2010 64 165 229<br />
2010/2011 98 151 249<br />
Antall nye henvendelser økte fra 2010 <strong>til</strong> 2011, samtidig som at aktive saker var færre i 2011 i<br />
forhold <strong>til</strong> 2010. Dette betyr at vi fikk avslutta flere saker i denne perioden. Det er alltid et mål for<br />
PPT at saker skal avsluttes, når “bes<strong>til</strong>linga” er gjennomført. Vi vil unngå at barn skal stå på våre<br />
lister i mange år, dersom det ikke er behov for våre tjenester,- altså at barnehagen og skolen ivaretar<br />
dem på enn god måte.<br />
Henvisningsgrunner <strong>til</strong> PPT er i hovedsak,- i <strong>til</strong>feldig rekkefølge:<br />
- Prematurvurdering<br />
- Utredning lese-/skrivevansker<br />
- Utredning matematikkvansker<br />
- Utredning læreforutsetninger<br />
- Utredning språkvansker<br />
- Utredning og veiledning ift. oppmerksomhet-/konsentrasjonsvansker<br />
- Skolevegring<br />
Vi får også henvisning på ønske om bistand i forhold <strong>til</strong> klassemiljø og mobbeproblematikk.<br />
Side 200
I <strong>til</strong>legg blir PP-tjenesten konsultert i en rekke saker uten <strong>til</strong>melding etter samtykke om dette fra<br />
brukerne. Disse sakene kan i neste omgang bli <strong>til</strong>meldt PP-tjenesten om det viser seg å være behov<br />
for det.<br />
Gjennomsnittlig ventetid<br />
2007 2008 2009 2010<br />
Dager på venteliste 304 167 120 103<br />
Ei viktig målsetting for PP-tjenesten har vært redusert ventetid. Vi ser av tabellen at i 2007 var det<br />
nesten ett års gjennomsnittlig ventetid. Antall ventedager har gått ned for hvert år. I 2010 var det<br />
gjennomsnittlig 103 ventedager pr. sak. I 2011 har ventetiden gått ytterligere noe ned, men dette<br />
tallet er ikke klart nå. PPT har ei målsetting om løpende inntak, dvs. at alle <strong>til</strong>meldte saker skal<br />
påbegynnes innen seks uker. På de fleste sakene klarer vi nå å overholde denne fristen. For enkelte<br />
områder og i enkelte perioder har ventetiden vært noe lengre. Dette skyldes bl.a. sykemeldinger og<br />
vakante s<strong>til</strong>linger. Det har også vært ei utfordring å få søkere med relevant kompetanse <strong>til</strong> ledige<br />
s<strong>til</strong>linger.<br />
Der PPT har klart å fjerne ventelister er det gode muligheter for fleksibilitet i samarbeidet, noe som<br />
gir større muligheter for systemrettet arbeid. Gjennom tidlig innsats og faglig veiledning skal<br />
tjenesten sikre at flere elever får utbytte av den ordinære opplæringa og bidra i utviklingen av gode<br />
læringsmiljø, som støtter både den faglige og den sosiale utviklingen.<br />
Fokusområder i 2012<br />
Tidlig innsats: Bidra <strong>til</strong> at barn og unge med særskilte behov for rask, treffsikker og<br />
helhetlig hjelp.<br />
Videreutvikle kompetanse innenfor bl.a. språk, lesing og matematikk, samspillsvansker<br />
og klasseledelse<br />
Bedre kompetansen ift. utredning og veiledning når det gjelder flerspråklige barn og<br />
unge<br />
Videreutvikle kompetanse innenfor områder hvor psykisk helse er en del av<br />
vanskebildet, f.eks. skolevegringsproblematikk<br />
Aktør i kommunens oppvekstarbeid,- bl.a. delta i tverrfaglig team/basisteam,<br />
samarbeidspartner innenfor ulike prosjekter og arbeidsgrupper<br />
Samarbeid med våre mest sentrale samarbeidspartnere internt og eksternt (Bl.a.<br />
Innsatsteam, helsesøstertjenesten, barnevernet, BUP, SSN)<br />
God saksbehandling med bl.a. god kontroll på ventetid og utarbeide sakkyndig vurdering<br />
der loven krever det<br />
Vurderinger<br />
I PS 09/108 presenteres evaluering av PP-tjenesten i Bodø kommune. Evalueringsrapporten<br />
konkluderer med at den desentraliserte omorganiseringa av PP-tjenesten er godt egnet <strong>til</strong> å møte<br />
brukerne på et tidlig stadium og sikre <strong>til</strong>tak så tidlig som mulig. Det meldes videre at PP-tjenesten<br />
har fått større nærhet og bedre kjennskap <strong>til</strong> skolen, barnehagen, lærerne og brukerne. Ventetiden<br />
for utredning er også betraktelig redusert. Man ser allikevel utfordringer når det gjelder å ivareta og<br />
videreutvikle den faglige kompetansen i tjenesten. En desentralisert modell må utvikles videre for å<br />
ivareta det faglige miljøet.. Det er også en vei å gå i forhold <strong>til</strong> fleksibel bruk av de faglige<br />
ressurser på tvers av nettverk og skoler. PPT i Bodø skal framstå som en enhetlig tjeneste<br />
uavhengig av hvilken bydel du bor i.<br />
Side 201
<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> inns<strong>til</strong>ling:<br />
1. Saken tas <strong>til</strong> orientering.<br />
2. Den desentraliserte modellen for PP-tjenesten utvikles videre med sikte på å redusere<br />
ventetiden og forbedre det faglige <strong>til</strong>budet.<br />
Komitè for levekårs behandling i møte den 08.03.2012:<br />
<strong>Forslag</strong><br />
Fellesforslag fra komiteen <strong>til</strong> nytt punkt 3:<br />
Komiteen ønsker en ny orientering når tallene for 2011 foreligger. Orientering om hvordan<br />
utfordringene i punkt 2 skal imøtekommes, ønskes fremlagt. Bystyret forventer at ventetiden<br />
reduseres og at man når målsettingen om løpende inntak.<br />
Votering<br />
Inns<strong>til</strong>lingen ble enstemmig <strong>til</strong>trådt<br />
Fellesforslaget ble enstemmig <strong>til</strong>trådt.<br />
Inns<strong>til</strong>ling fra komite for levekår:<br />
1. Saken tas <strong>til</strong> orientering.<br />
2. Den desentraliserte modellen for PP-tjenesten utvikles videre med sikte på å redusere<br />
ventetiden og forbedre det faglige <strong>til</strong>budet.<br />
3. Komiteen ønsker en ny orientering når tallene for 2011 foreligger. Orientering om hvordan<br />
utfordringene i punkt 2 skal imøtekommes, ønskes fremlagt. Bystyret forventer at ventetiden<br />
reduseres og at man når målsettingen om løpende inntak.<br />
<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> inns<strong>til</strong>ling:<br />
3. Saken tas <strong>til</strong> orientering.<br />
4. Den desentraliserte modellen for PP-tjenesten utvikles videre med sikte på å redusere<br />
ventetiden og forbedre det faglige <strong>til</strong>budet.<br />
Rolf Kåre Jensen<br />
rådmann<br />
Side 202
Arne Øvsthus<br />
kommunaldirektør<br />
Saksbehandler: Evy Anne Jeremiassen<br />
Side 203
Avdeling for oppvekst og kultur<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
17.02.2012 11040/2012 2012/1445<br />
Saksnummer Utvalg Møtedato<br />
12/11 Komitè for levekår 08.03.2012<br />
12/35 Bystyret 29.03.2012<br />
Utleiereglement for gymnastikksaler <strong>til</strong>hørende skoler i Bodø<br />
kommune<br />
Sammendrag<br />
I denne saken behandles nytt felles utleiereglement for kommunale gymsaler i Bodø kommune.<br />
Utleiereglementet klargjører ulike forhold og ansvar mellom skole, kulturkontor og brukere.<br />
“Utleiereglement for gymnastikksaler <strong>til</strong>hørende skoler i Bodø kommune” legges <strong>til</strong> grunn for all<br />
bruk av de kommunale gymnastikksalene sammen med de <strong>til</strong> en hver tid gjeldende ordensreglement<br />
for skolene.<br />
Ved ikrafttredelse av dette reglementet delegeres <strong>til</strong>delingsansvaret for bruk av de kommunale<br />
gymnastikksalene ettermiddagstid på hverdagene, fra Støver skole i øst <strong>til</strong> Løpsmarka skole i vest,<br />
<strong>til</strong> Kulturkontoret.<br />
Administrasjon anbefaler komite for levekår å slutte seg <strong>til</strong> at “Utleiereglement for gymnastikksaler<br />
<strong>til</strong>hørende skoler i Bodø kommune” legges <strong>til</strong> grunn for all utleie av gymnastikksaler på hverdager i<br />
skoleåret utenom fastsatt tid <strong>til</strong> undervisning.<br />
Saksopplysninger<br />
Bakgrunnen for denne saken er at Bystyret ba om en politisk sak der utleiereglementet for<br />
ettermiddagsbruken av de kommunale gymnastikksalene skulle gjennomgås.<br />
Et tidligere utkast <strong>til</strong> utleiereglement ble sendt <strong>til</strong> skolene <strong>til</strong> høring i 2009. De innspill som da kom<br />
inn er blitt vurdert og tatt med i utkastet som ble sendt ut <strong>til</strong> skolene <strong>til</strong> høring 9. februar 2012.<br />
Foreslåtte utleiereglement omhandler åpningstider og prioriteringer ved utleie, administrasjon av<br />
utleie, adgang <strong>til</strong> anleggene, bruk – herunder egenansvar, brudd ved reglement og utleiepriser.<br />
Hovedtrekkene i utleiereglementet følger:<br />
Skolene disponerer gymnastikksalene fram <strong>til</strong> kl. 16:00 på hverdagene <strong>til</strong> undervisning og helgene<br />
<strong>til</strong> utleie.<br />
Kulturkontoret <strong>til</strong>deler timer i gymnastikksalene i tidsrommet fra kl. 16:00 <strong>til</strong> kl. 22:00 på<br />
hverdagene etter søknad. Utleien følger skoleruta.<br />
Side 204
Gymnastikksalene skal på hverdager etter kl. 16:00 primært brukes <strong>til</strong> aktiviteter som kan ivareta og<br />
utvikle trivsel, <strong>til</strong>hørighet og et generelt bedre miljø for nærområdets beboere. Fysiske aktiviteter<br />
rettet mot barn og unge har prioritet ved <strong>til</strong>deling av timer.<br />
All annen utleie, og utleie på skoler utenfor ovennevnte sentrumsområde, foretas av enhetsleder på<br />
skolene.<br />
Den praktiske gjennomføringen av utleie av gymnastikksalene som kommer inn under dette<br />
reglementet administreres av enhetsleder på skolene.<br />
Bystyret bestemmer årlig utleieprisene i kommunale gymsaler.<br />
Leieinntektene <strong>til</strong>faller den enhet rådmannen <strong>til</strong> en hver tid bestemmer.<br />
Utleiereglementet får ingen økonomiske konsekvenser for Bodø kommune.<br />
Konklusjon og anbefaling<br />
Utleiereglementet vedtas og legges <strong>til</strong> grunn for utleie av gymnastikksaler på hverdager i skoleåret<br />
utenom fastsatt tid <strong>til</strong> undervisning.<br />
Kulturkontoret foreslår etter innspill fra Saltvern skole at Skolekontoret i samarbeid med<br />
Kulturkontoret utarbeider felles rutiner for skolene ved utleie av skolens lokaler i helgene. Når disse<br />
rutinene er utarbeidet legges de <strong>til</strong> i “utleiereglement for gymnastikksaler <strong>til</strong>hørende skoler i Bodø<br />
kommune”.<br />
<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> inns<strong>til</strong>ling<br />
1. “Utleiereglement for gymnastikksaler <strong>til</strong>hørende skoler i Bodø kommune” legges <strong>til</strong> grunn<br />
for all bruk av de kommunale gymnastikksalene utover fastsatt tid <strong>til</strong> undervisning på<br />
hverdager i skoleåret, sammen med de <strong>til</strong> en hver tid gjeldende ordensreglement for skolene.<br />
2. Det utarbeides felles rutiner for alle skolene for utleie av skolenes lokaler i helgene og<br />
skolens ferier.<br />
<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> inns<strong>til</strong>ling<br />
3. “Utleiereglement for gymnastikksaler <strong>til</strong>hørende skoler i Bodø kommune” legges <strong>til</strong> grunn<br />
for all bruk av de kommunale gymnastikksalene utover fastsatt tid <strong>til</strong> undervisning på<br />
hverdager i skoleåret, sammen med de <strong>til</strong> en hver tid gjeldende ordensreglement for skolene.<br />
4. Det utarbeides felles rutiner for alle skolene for utleie av skolenes lokaler i helgene og<br />
skolens ferier.<br />
Komitè for levekårs behandling i møte den 08.03.2012:<br />
<strong>Forslag</strong><br />
Fellesforslag fra komiteen <strong>til</strong> nytt punkt 3:<br />
Komiteen ber seg forelagt en <strong>til</strong>bakemelding om hvordan det nye reglementet fungerer etter et<br />
skoleår.<br />
Votering<br />
Inns<strong>til</strong>lingen ble enstemmig <strong>til</strong>trådt<br />
Fellesforslaget ble enstemmig <strong>til</strong>trådt<br />
Side 205
Inns<strong>til</strong>ling fra komite for levekår<br />
1. “Utleiereglement for gymnastikksaler <strong>til</strong>hørende skoler i Bodø kommune” legges <strong>til</strong> grunn<br />
for all bruk av de kommunale gymnastikksalene utover fastsatt tid <strong>til</strong> undervisning på<br />
hverdager i skoleåret, sammen med de <strong>til</strong> en hver tid gjeldende ordensreglement for skolene.<br />
2. Det utarbeides felles rutiner for alle skolene for utleie av skolenes lokaler i helgene og<br />
skolens ferier.<br />
3. Komiteen ber seg forelagt en <strong>til</strong>bakemelding om hvordan det nye reglementet fungerer etter<br />
et skoleår.<br />
Rolf Kåre Jensen<br />
Rådmann<br />
Saksbehandler: Lars Bang/Rune Lund Sommerseth<br />
Arne Øvsthus<br />
Kommunaldirektør<br />
Trykte vedlegg:<br />
Utleiereglement for gymnastikksaler <strong>til</strong>hørende skoler i Bodø kommune<br />
Side 206
Kommentarer <strong>til</strong> “Utleiereglement for gymnastikksaler <strong>til</strong>hørende skoler i Bodø kommune”.<br />
1) Trine Dreiås, driftsleder ved Saltvern skole. Datert 10. februar 2012<br />
Reglementet så bra ut. Hvis jeg skal ønske meg noe (og det gjør jeg jo alltid) så kunne det<br />
være at det ble medtatt regler og priser for leie av lokalene i helger. Vi har ulik praksis på<br />
skolene i forhold <strong>til</strong> priser og regler. Noen tar priser pr. hode som overnatter, noen tar fast<br />
pris, noen har som fast prinsipp at leietaker må betale for vask i etterkant, mens andre igjen<br />
gir leietaker lov <strong>til</strong> å ta renholdet sjøl.<br />
Kommentar fra kulturkontoret<br />
Det foreslås at skolekontoret i samarbeid med enhetslederne utarbeider et felles reglement<br />
for skolene vedrørende rutiner for utleie av skolenes lokaler i helgene. Herunder priser,<br />
vasking, utkvittering av nøkler etc.<br />
2) Gunnar Barosen, undervisningsinspektør ved Saltstraumen skole. Datert 13. februar 2012.<br />
Har lest gjennom og har ingen kommentarer. Vi driver utleie selv og det fungerer greit.<br />
Vi tar ikke leie for voksne heller, det har vi aldri gjort. Det gjelder noen få timer i uka, og jeg<br />
kan/bør ikke endre denne praksisen.<br />
Kommentar fra kulturkontoret<br />
På Saltstraumen skole disponerer ikke kulturkontoret gymsalen på ettermiddagstid. Viser <strong>til</strong><br />
utleiereglementet punkt 3.1: “All annen utleie, og utleie på skoler utenfor ovennevnte<br />
sentrumsområde, foretas av enhetsleder på skolene.”<br />
3) Irene Winnem Pedersen, sekretær ved Østbyen skole. Datert 15. februar 2012.<br />
Rektor ved Østbyen skole har lest gjennom utkastet av nye regler for leietakere, å synes det<br />
var et godt oppsett.<br />
4) Geir L. Næstby, rektor ved Bankgata skole. Datert 16. februar 2012<br />
Synes det var et gjennomtenkt og godt dokument. Bare en liten presisering – vi som har 2<br />
gymsaler, gjelder dette per gymsal Og vi som er 2 organisasjoner i samme bygg – kan vi<br />
melde inn hver vårt behov<br />
Kommentar fra kulturkontoret<br />
Viser <strong>til</strong> punkt 2.3. i utleiereglementet. Skolene kan reservere en gymsal inn<strong>til</strong> fire valgfrie<br />
timer pr uke <strong>til</strong> skolens egne aktiviteter.<br />
Skolene kan melde inn behov for fire timer per gymsal. Organisasjonene koordinerer seg<br />
imellom og melder inn behov for, i Bankgatas <strong>til</strong>felle, åtte timer totalt, fire per gymsal.<br />
Side 207
UTLEIEREGLEMENT FOR GYMNASTIKKSALER<br />
TILHØRENDE SKOLER I BODØ KOMMUNE<br />
Utkast pr. 17.2.2012<br />
Vedtatt av _____________ den xx/yy-2012<br />
1<br />
Side 208
INNHOLD<br />
1. INNLEDENDE BESTEMMELSER................................................................................... 3<br />
1.1 Virkeområde..................................................................................................................... 3<br />
1.2 Ikrafttreden ....................................................................................................................... 3<br />
2. ÅPNINGSTID/PRIORITERINGER VED UTLEIE ........................................................ 3<br />
2.1 Åpningstid ........................................................................................................................ 3<br />
2.2 Prioriterte aktiviteter ........................................................................................................ 3<br />
2.3 Skolens bruk av lokalene.................................................................................................. 3<br />
2.4 Ansattes bruk av lokalene ................................................................................................ 4<br />
3. ADMINISTRASJON ........................................................................................................... 4<br />
3.1 Rådmannen....................................................................................................................... 4<br />
3.2 Enhetsleder på skolene ..................................................................................................... 4<br />
3.3 Vaktordning...................................................................................................................... 4<br />
4. UTLEIE................................................................................................................................. 4<br />
4.1 Søknader om leie.............................................................................................................. 4<br />
4.2 Søknadsfrist ved fastleie................................................................................................... 4<br />
4.3 Søknadsfrist ved <strong>til</strong>feldig leie........................................................................................... 4<br />
4.4 Fremleie............................................................................................................................ 4<br />
4.5 Leietid som ikke blir benyttet........................................................................................... 5<br />
4.6 Manglende oppmøte......................................................................................................... 5<br />
5. ADGANG TIL ANLEGGENE............................................................................................ 5<br />
5.1 Adgang <strong>til</strong> anleggene........................................................................................................ 5<br />
5.2 Informasjon ...................................................................................................................... 5<br />
5.3 Nøkler............................................................................................................................... 5<br />
5.4 Utlån av skolens utstyr og lagerlokaler ............................................................................ 5<br />
6. BRUK/DISPONERING ....................................................................................................... 5<br />
6.1 Tilsyn................................................................................................................................ 5<br />
6.2 Bruk av gymsaler ............................................................................................................. 5<br />
7. EGENANSVAR – SKADEMELDING............................................................................... 6<br />
7.1 Egenansvar ....................................................................................................................... 6<br />
7.2 Erstatningsansvar ............................................................................................................. 6<br />
7.3 Melding om skade ............................................................................................................ 6<br />
8. BRUDD PÅ REGLEMENT ................................................................................................ 6<br />
8.1 Sanksjoner ........................................................................................................................ 6<br />
9. AVLYSNING – ANNULLERING...................................................................................... 6<br />
9.1 Vedlikehold/uforutsette hendelser.................................................................................... 6<br />
9.2 Annullering av utleie........................................................................................................ 7<br />
10. KLAGER............................................................................................................................. 7<br />
10.1 Klager angående anleggenes <strong>til</strong>stand, <strong>til</strong>rettelegging m.v.............................................. 7<br />
11. UTLEIEPRISER ................................................................................................................ 7<br />
2<br />
Side 209
1. INNLEDENDE BESTEMMELSER<br />
1.1 Virkeområde.<br />
Dette reglementet gjelder for utleie av kommunale gymsaler knyttet <strong>til</strong> skoler, utenfor<br />
ordinær undervisningstid.<br />
All bruk av anleggene skal skje i samsvar med dette reglementet og de <strong>til</strong> en hver tid<br />
gjeldende ordensreglement for anleggene.<br />
Anleggene s<strong>til</strong>les <strong>til</strong> disposisjon i den stand de er, med det fastmonterte utstyret som er <strong>til</strong><br />
stede.<br />
1.2 Ikrafttreden<br />
Dette reglementet trer i kraft fra 1.8.2012.<br />
2. ÅPNINGSTID/PRIORITERINGER VED UTLEIE<br />
2.1 Åpningstid<br />
Anleggets drift følger skoleruta. Det vil si at gymsalene er <strong>til</strong>gjengelig for eksterne brukere<br />
f.o.m. uke 36 t.o.m. uke 22 (ca. 1. september <strong>til</strong> ca. 1. juni) på hverdager (mandag <strong>til</strong> fredag)<br />
fra kl. 16:00 – kl. 22:00.<br />
I alle skolens ferier, planleggingsdager, helger med mer er anlegget stengt, unntatt dersom<br />
særskilte avtaler er inngått.<br />
2.2 Prioriterte aktiviteter<br />
Gymnastikksalene skal på hverdager mellom kl. 16:00 – kl. 22:00 primært brukes <strong>til</strong>:<br />
Aktiviteter som kan ivareta og utvikle trivsel, <strong>til</strong>hørighet og et generelt bedre miljø for<br />
nærområdets beboere.<br />
Fysiske aktiviteter rettet mot barn og unge<br />
Allmenne kulturorganisasjoner<br />
Tildeling skjer i hovedsak etter følgende prioritering:<br />
a. Den enkelte skole (inn<strong>til</strong> fire timer pr. uke <strong>til</strong> egne aktiviteter – ansatte etter kl. 21:00)<br />
b. Allsidige barneidrettsskoler og barnegrupper 7-12 år (før kl. 20:00)<br />
c. Barn og ungdomsgrupper 13-18 år (før kl. 21:00)<br />
d. Idrettslag og lignende med aktører over 18 år (etter kl. 20:00/ kl. 21:00)<br />
e. Bedriftsidrettslag, private mosjonsgrupper mv. for voksne (etter kl. 21:00)<br />
Aktivitetstid i gymsaler <strong>til</strong>deles primært <strong>til</strong> de idretter/aktiviteter som avvikler sine ordinære<br />
konkurranser/kamper innendørs i saler og haller.<br />
2.3 Skolens bruk av lokalene<br />
Skolene kan reservere en gymsal inn<strong>til</strong> fire valgfrie timer pr uke <strong>til</strong> skolens egne<br />
aktiviteter.<br />
Trengs imidlertid ikke de fire timene <strong>til</strong> egen aktivitet, meldes dette snarest <strong>til</strong><br />
<strong>til</strong>delingsansvarlig som omfordeler den frigjorte tiden.<br />
Resterende tid fordeles <strong>til</strong> lag og foreninger etter søknad.<br />
Skolens egne arrangement/opplegg gis prioritet foran ordinær ettermiddagsaktivitet.<br />
3<br />
Side 210
For skolens arrangement på hverdager utover de fastlagte fire timene skal det to uker i<br />
forveien gis beskjed <strong>til</strong> de faste brukerne og <strong>til</strong> kulturkontorets <strong>til</strong>delingsansvarlig om at<br />
ordinær aktivitet utgår.<br />
2.4 Ansattes bruk av lokalene<br />
Ansattes bruk av lokalene begrenses <strong>til</strong> to timer pr uke innenfor skolens reserverte tid.<br />
Primært fra kl. 21:00- kl. 22:00.<br />
3. ADMINISTRASJON<br />
3.1 Rådmannen<br />
Utleie av gymnastikksaler på ettermiddagstid på hverdager <strong>til</strong>deles av den som rådmannen <strong>til</strong><br />
enhver tid bestemmer.<br />
Ved ikrafttredelse av dette reglementet delegeres <strong>til</strong>delingsansvaret for alle sentrumsskolene,<br />
fra Støver skole i øst <strong>til</strong> Løpsmarka skole i vest, <strong>til</strong> kulturkontoret.<br />
All annen utleie, og utleie på skoler utenfor ovennevnte sentrumsområde, foretas av<br />
enhetsleder på skolene.<br />
3.2 Enhetsleder på skolene<br />
Den praktiske gjennomføringen ved utleie av gymsalene som kommer inn under dette<br />
reglementet administreres av enhetsleder på skolene. Som eksempel nevnes underskrift av<br />
leieavtale, utlevering/utkvittering av nøkler, administrasjon av vakthold, orientering om<br />
lokalene og særskilte forhold, omvisning i lokalene, renhold, teknisk drift, med mer.<br />
Enhetsleder delegerer praktiske gjøremål <strong>til</strong> andre ansatte på skolen.<br />
3.3 Vaktordning<br />
Hva som er <strong>til</strong>fredss<strong>til</strong>lende vakt- eller <strong>til</strong>synsordning vurderes av den enkelte skole.<br />
4. UTLEIE<br />
4.1 Søknader om leie<br />
Søknader om bruk av gymsalene i utleietiden sendes <strong>til</strong> den som rådmannen <strong>til</strong> enhver tid<br />
bestemmer etter punkt 3.1 i dette reglementet. Søknader om utleie utenfor utleietiden sendes<br />
enhetsleder ved aktuell skole.<br />
4.2 Søknadsfrist ved fastleie<br />
Søknadsfrist 1. mai.<br />
4.3 Søknadsfrist ved <strong>til</strong>feldig leie<br />
For <strong>til</strong>feldig leie ved arrangement bør <strong>til</strong>delingsansvarlig ha mottatt søknaden minst en måned<br />
før bruk skal finne sted.<br />
4.4 Fremleie<br />
Tildelt leietid kan ikke overlates <strong>til</strong> andre.<br />
4<br />
Side 211
4.5 Leietid som ikke blir benyttet<br />
Leietakere som ikke kan nytte <strong>til</strong>delt tid, skal uten opphold, og senest 1-en uke før<br />
avtalt tidspunkt for leie, melde <strong>til</strong> <strong>til</strong>delingsansvarlig. Se punkt 3.1.<br />
4.6 Manglende oppmøte<br />
Alle som blir oppmerksom på at timer står ubrukt mer enn to ganger på rad, bes melde fra <strong>til</strong><br />
<strong>til</strong>delingsansvarlig. Dersom et lag uteblir mer enn to ganger på rad uten å melde fra, kan laget<br />
fratas <strong>til</strong>delt leietid.<br />
5. ADGANG TIL ANLEGGENE<br />
5.1 Adgang <strong>til</strong> anleggene<br />
For å få adgang <strong>til</strong> gymnastikksalene i henhold <strong>til</strong> inngåtte avtaler, må leietaker ta kontakt<br />
med enhetsleder i de aktuelle anleggene.<br />
5.2 Informasjon<br />
Enhetsleder skal informere leietaker om de regler og rutiner som gjelder for bruk av<br />
anlegget.<br />
Leietaker skal også gjøres kjent med anleggets branninstruks og alarm.<br />
Leietaker skal kvittere på at de er gjort kjent med reglene og at disse vil bli fulgt.<br />
5.3 Nøkler<br />
Utlevering av nøkler skal alltid skje mot kvittering på fastsatt kontraktskjema.<br />
Det kan kreves et depositum før utlevering av nøkler. Utleverte nøkler skal leveres <strong>til</strong>bake <strong>til</strong><br />
skolen umiddelbart etter endt leieperiode. Ved tap av utlevert nøkkel s<strong>til</strong>les leietaker<br />
økonomisk ansvarlig for eventuell skifting av lås i anlegget eller deler av dette.<br />
5.4 Utlån av skolens utstyr og lagerlokaler<br />
Skolens inventar og læremidler kan ikke disponeres i forbindelse med utleie uten at det<br />
foreligger avtale om dette. Når enhetsleder finner det forsvarlig, kan han/hun låne ut skolens<br />
læremidler <strong>til</strong> bruk i skolens egne lokaler, dersom det blir betjent av kyndig person.<br />
Inventar og læremidler kan ikke lånes ut <strong>til</strong> bruk utenfor skolen uten at det foreligger spesiell<br />
<strong>til</strong>latelse fra enhetsleder.<br />
Hvorvidt leietaker kan få disponere deler av skolens lagerlokaler <strong>til</strong> oppbevaring av utstyr<br />
besluttes av enhetsleder.<br />
6. BRUK/DISPONERING<br />
6.1 Tilsyn<br />
Leietaker skal i søknaden oppgi kontaktperson for laget.<br />
Endringer skal meldes <strong>til</strong> Rådmannens kontaktperson senest 7 dager før skifte. Det skal<br />
oppgis navn, (e-post)adresse og telefonnr.<br />
Leietaker er ansvarlig for nødvendig <strong>til</strong>syn og vakthold. Dette innebærer bl.a. ansvar for å<br />
påse at ingen utover de som skal delta i aktivitet oppholder seg i skolens lokaler.<br />
6.2 Bruk av gymsaler<br />
I <strong>til</strong>legg <strong>til</strong> andre punkter i utleiereglementet, gjelder følgende;<br />
5<br />
Side 212
Laget/gruppen kan ikke trene uten at ansvarlig lagleder/trener er <strong>til</strong>stede. Lagleder/trener<br />
skal være den siste som forlater lokalene. Ansvarlig person skal være fylt 18 år.<br />
Tildelte tider skal følges. Lagleder/trener er ansvarlig for at laget/gruppen er gjort kjent<br />
med ordensreglene, branninstruks og alarm i anlegget og at laget/gruppen forholder seg <strong>til</strong><br />
<strong>til</strong>delt areal.<br />
Alt treningstøy, sko, klær, redskaper, (baller m.v) skal være grundig rengjort før det<br />
brukes innendørs.<br />
Sko med knotter eller såler som setter merker på gulvet <strong>til</strong>lates ikke brukt innendørs.<br />
Bruk av kvae/klister er forbudt.<br />
Kun ”filtball” er <strong>til</strong>latt ved fotballsparking.<br />
Unødvendig <strong>til</strong>grising av anlegget (eks. mye sand i ganger, rot og søl i garderober med<br />
mer) skal ryddes opp etter endt trening.<br />
7. EGENANSVAR – SKADEMELDING<br />
7.1 Egenansvar<br />
Bodø kommune har ikke ansvar for skade eller tap som leietaker eller andre måtte bli påført<br />
ved bruk av anleggene i leieperioden. Kommunen er uten ansvar for tapte eiendeler i<br />
utleieperioden.<br />
7.2 Erstatningsansvar<br />
Leietaker er erstatningsansvarlig for skader leietakeren selv eller andre påfører anleggene i<br />
leieperioden. Ved utløsning av alarm er laget/leietaker som utløser alarmen ansvarlig for å<br />
dekke utrykkingskostnadene.<br />
7.3 Melding om skade<br />
Leietaker er forpliktet <strong>til</strong> straks å melde fra om en påført skade på person eller anlegget.<br />
Skaden meldes <strong>til</strong> enhetsleder på skolen.<br />
8. BRUDD PÅ REGLEMENT<br />
8.1 Sanksjoner<br />
Brudd på dette reglement og på bruks- og ordensreglement, kan medføre bortvisning.<br />
Likeledes kan avtalt leietid inndras og adgang kan utelukkes for kortere eller lengre tid.<br />
9. AVLYSNING – ANNULLERING<br />
9.1 Vedlikehold/uforutsette hendelser<br />
Ved stenging av anlegget på kort varsel pga uforutsette hendelser melder enhetsleder fra <strong>til</strong><br />
brukerne og <strong>til</strong> <strong>til</strong>delingsansvarlig.<br />
Nødvendig vedlikehold/rehabilitering, som medfører stenging av anlegget over en uke,<br />
forsøkes gjort i skolens ferier. Enhetsleder på skolen gir beskjed om stenging <strong>til</strong> brukerne og<br />
<strong>til</strong>delingsansvarlig minst 14 dager før planlagt rehabilitering.<br />
6<br />
Side 213
9.2 Annullering av utleie<br />
Ved uforutsette hendelser som medfører at utleie må annulleres, har leietaker ingen krav<br />
overfor kommunen. Avgjørelse om annullering tas av enhetsleder i samråd med<br />
<strong>til</strong>delingsansvarlig.<br />
10. KLAGER<br />
10.1 Klager angående anleggenes <strong>til</strong>stand, <strong>til</strong>rettelegging m.v.<br />
Eventuelle klager i forbindelse med anleggenes <strong>til</strong>stand eller <strong>til</strong>rettelegging sendes skriftlig <strong>til</strong><br />
<strong>til</strong>delingsansvarlig, se punkt 3.1.<br />
11. UTLEIEPRISER<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Bystyret bestemmer årlig utleieprisene i kommunale gymnastikksaler.<br />
I 2012 har frivillige lag og foreninger for barn og ungdom <strong>til</strong> og med 19 år gratis<br />
lokaler i kommunens gymsaler <strong>til</strong> sine faste aktiviteter/treninger/undervisning.<br />
I 2012 er leieprisen for voksne brukere fra 20 år og eldre kr 180,- pr time.<br />
Der brukere er både voksne og barn/unge, bestemmes utleiepris etter prosentvis antall<br />
voksne og barn/unge.<br />
Voksenopplæringslovens § 21 gir fritak for leie av undervisningslokaler for lokale<br />
arrangører som er godkjent etter denne loven. Dette gjelder kun for undervisningstiden.<br />
Arrangement i regi av Bodø kommune fritas for leie i egne bygg og anlegg.<br />
Kommersielle arrangement skal ha egen avtale.<br />
Leieinntektene <strong>til</strong>faller den enhet rådmannen <strong>til</strong> en hver tid bestemmer. Ved ikrafttreden<br />
av dette reglement gjelder følgende:<br />
Kulturkontorets <strong>til</strong>delingsansvarlig krever inn vedtatt leiebeløp for den ordinære<br />
ettermiddagsaktiviteten på hverdager på sentrumsskolene, fra Støver i øst <strong>til</strong><br />
Løpsmarka i vest.<br />
På skoler utenfor sentrumsområdet krever enhetsleder inn leie for den ordinære<br />
ettermiddagsaktiviteten.<br />
Enhetsleder på alle skolene krever inn leie <strong>til</strong> arrangement, helge- og ferieaktivitet<br />
I særskilte <strong>til</strong>feller kan leie reduseres eller fravikes. Dette avgjøres av rådmannen.<br />
7<br />
Side 214
Folkehelsekontoret<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
22.02.2012 12021/2012 2010/15886 G00<br />
Saksnummer Utvalg Møtedato<br />
12/12 Komitè for levekår 08.03.2012<br />
12/36 Bystyret 29.03.2012<br />
Høring av forskrift om oversikt over helse<strong>til</strong>stand og<br />
påvirkningsfaktorer - folkehelseforskriften.<br />
Sammendrag<br />
Bodø kommune synes det er positivt at helse- og omsorgsdepartementet er raskt ute med å fremme<br />
folkehelseforskriften med hjemmel i ny folkehelselov. Imidlertid krever forskriften økte ressurser <strong>til</strong><br />
plan – og analyse delen i Bodø kommune.<br />
Departementet bør bli mer konkret i forhold <strong>til</strong> å standardisere det tematiske innholdet slik at<br />
kommunene kan sammenligne og samarbeide om utarbeidelse oversikt over helse<strong>til</strong>stand og<br />
påvirkningsfaktorer. Det er også behov for å videreutvikle Kommunehelsa<br />
(www.fhi.no/kommunehelsa) da innholdet er mangelfullt i forhold <strong>til</strong> noen sentrale folkehelsetema.<br />
Saksopplysninger<br />
Helse- og omsorgsdepartementet inviterer i brev av 21.desember 2011 <strong>til</strong> høring av forskrift om<br />
oversikt over helse<strong>til</strong>stand og påvirkningsfaktorer. Høringsfrist er 21. mars 2012. Forskriften ble<br />
varslet i folkehelseloven § 5, og har som formål å regulere nærmere arbeidet med å ha en oversikt<br />
over befolkningens helse og påvirkningsfaktorer. Forskriften skal legge <strong>til</strong> rette for et systematisk<br />
og kunnskapsbasert folkehelsearbeid, og å samordne og standardisere arbeidet med helseoversikter.<br />
Hovedtrekk i forslaget:<br />
Departementet foreslår at forskriften gir kommunen og fylkeskommunen plikt <strong>til</strong> å utarbeide<br />
en skriftlig oversikt over helse<strong>til</strong>stand og påvirkningsfaktorer hvert 4. år. Hovedarbeidet<br />
med kunnskapsinnhenting skal gjøres i <strong>til</strong>knytning <strong>til</strong> dette arbeidet<br />
<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> forskrift angir oversiktens innhold på et overordnet nivå. Dette begrunnes med at<br />
en konkret innholds angivelse i mindre grad gir anledning <strong>til</strong> lokale og regionale <strong>til</strong>pasninger<br />
Det er i forskriften ikke satt krav <strong>til</strong> at kommunen skal gjennomføre<br />
befolkningsundersøkelser, men at man skal basere seg på opplysninger som statlige<br />
helsemyndigheter og fylkeskommunen gjøres <strong>til</strong>gjengelig. Man skal også innhente kunnskap<br />
fra de kommunale helse – og omsorgstjenestene, samt kunnskap om faktorer og<br />
utviklingstrekk i miljø og lokalsamfunn som kan ha innvirkning på befolkningens helse.<br />
Plan – og bygningsloven er en sentral lov i folkehelsearbeidet. Oversikt over helse<strong>til</strong>stand og<br />
påvirkningsfaktorer skal inngå som en del av kommunens planstrategi, jfr plan –<br />
bygningslovens § 10 -1. Kommunen skal i sitt arbeid med kommuneplaner etter plan – og<br />
bygningsloven kap. 11 fastsette overordnede mål og strategier for folkehelsearbeidet. Mål<br />
og strategier bør ta utgangspunkt i oversikt over helse<strong>til</strong>stand og påvirkningsfaktorer.<br />
Side 215
Vurderinger<br />
Hovedformålet med oversiktene etter folkehelseloven er å ha kunnskap om helse<strong>til</strong>stand og<br />
påvirkningsfaktorer for helse på populasjonsnivå som grunnlag for mål, strategier og <strong>til</strong>tak i et<br />
langsiktig og systematisk folkehelsearbeid. Departementet foreslår at forskriftens formål skal være å<br />
legge <strong>til</strong> rette for et kunnskapsbasert folkehelsearbeid, og å samordne og standardisere arbeidet<br />
med, og innhold i oversikter. Denne forskriftreguleringen skal bidra <strong>til</strong> å sikre at oversiktarbeidet<br />
blir mer målrettet og effektivt.<br />
Både kommuner og fylkeskommuner skal basere sitt oversiktsarbeid på opplysninger som kommer<br />
fra Nasjonalt folkehelseinstitutt (FHI). Disse opplysningene er basert på statistikk fra sentrale<br />
helseregistre, samt annen relevant statistikk. FHI skal utarbeide folkehelseprofil for hver kommune<br />
1. kvartal hvert år, samt etablere og oppdatere statistikkbank. Folkehelseprofilen for Bodø<br />
kommune ble mottatt i Bodø kommune i januar 2012 der temaene er valgt ut fra et<br />
forebyggingspotensial.<br />
Departementet skiller i forslaget <strong>til</strong> forskrift mellom 2 funksjoner oversikten vil ha:<br />
En løpende vurdering som skal dokumenteres på en hensiktsmessig måte.<br />
Å gi grunnlag for det langsiktige folkehelsearbeidet. Det formelle skriftlighetskravet rettes<br />
mot den oversikten kommunen skal ha for å ivareta det systematiske og langsiktige arbeidet<br />
forankret i planstrategi og kommuneplan.<br />
<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> forskrift er for lite konkret i forhold <strong>til</strong> å standardisere det tematiske innholdet i<br />
oversiktene, noe som får konsekvenser for muligheten for sammenlikning mellom kommuner og<br />
fylker. Utfordringene med manglende datagrunnlag gjenspeiles også i folkehelseprofilene fra FHI<br />
der mange interessante data foreløpig ikke finnes på kommunenivå. I <strong>til</strong>legg er det en rekke sentrale<br />
tema som dekkes dårlig blant annet livss<strong>til</strong>, egenopplevd helse, og ikke minst faktorer som styrker<br />
helsen. Det bør også være mulig å gjøre <strong>til</strong>gjengelig for kommunen på en systematisk måte all den<br />
data som nå rapporteres inn fra spesialisthelsetjenesten <strong>til</strong> staten pga kravene om betalingsplikt for<br />
medisinske diagnoser og ferdigbehandlede pasienter, og som er relevant for å beskrive<br />
helse<strong>til</strong>standen for befolkningen i kommunen.<br />
Selv om folkehelsearbeidet fra tidligere har vært lovfestet for kommunen er det økte kravet <strong>til</strong><br />
systematikk og kunnskapsbasert arbeid noe som krever økte ressurser <strong>til</strong> innsamling og analyse av<br />
data.<br />
KS sier i en uttalelse følgende:<br />
“KS ser behovet for at det utarbeides bedre oversikt over helse<strong>til</strong>stand i befolkningen <strong>til</strong> bruk i det<br />
lokale arbeidet. Analyser, strategier og systematisk <strong>til</strong>tak vil imidlertid kreve en styrking av plan –<br />
og analyse delen i kommunene. KS mener at målene i folkehelseloven ikke kan nås uten betydelig<br />
økning i økonomiske og administrative ressurser <strong>til</strong> kommunene.”<br />
Konklusjon og anbefaling<br />
Bodø kommune synes det er positivt at helse – og omsorgsdepartementet nå presenterer forslag <strong>til</strong><br />
forskrift om helse<strong>til</strong>stand og påvirkningsfaktorer. <strong>Forslag</strong>et er imidlertid for lite konkret i forhold <strong>til</strong><br />
å standardisere det tematiske innholdet, noe som får konsekvenser for sammenlikning og<br />
samordning av oversiktarbeidet. En ber også departementet vurdere om det er data som rapporteres<br />
inn <strong>til</strong> staten fra spesialisthelsetjenesten i forbindelse med betalingsplikt for sykehustjenester fra<br />
1.1.12 som kan brukes også i denne sammenheng, dvs som er relevante for å beskrive befolkningen<br />
helse<strong>til</strong>stand.<br />
Side 216
Bodø kommune mener forskriften vil kreve en styrking av plan – og analysedelen i kommunen og<br />
ber om økte ressurser <strong>til</strong> dette arbeidet.<br />
<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> inns<strong>til</strong>ling:<br />
1. Bodø kommune synes det er positivt at helse – og omsorgsdepartementet fremmer forslag <strong>til</strong><br />
forskrift om oversikt over helse<strong>til</strong>stand og påvirkningsfaktorer. <strong>Forslag</strong>et er imidlertid for<br />
lite konkret i forhold <strong>til</strong> å standardisere det tematiske innholdet og vil gjøre det vanskelig for<br />
kommunene å sammenligne sin virksomhet innenfor dette området. Det er behov for en<br />
tydeligere avklaring av ansvar mellom stat, fylkeskommune og kommune i forhold <strong>til</strong><br />
kunnskapsinnhenting.<br />
2. Det er behov for å videreutvikle Kommunehelsa (www.fhi.no/kommunehelsa) da innholdet<br />
er mangelfullt i forhold <strong>til</strong> en rekke sentrale folkehelsetema så som livss<strong>til</strong>, egenopplevd<br />
helse, og ikke minst faktorer som styrker helsen.<br />
3. Det må være et statlig ansvar og skaffe <strong>til</strong> veie et nødvendig statistikkgrunnlag for det<br />
langsiktige folkehelsearbeidet i Norge. Det bør vurderes om innrapporterte data fra<br />
spesialisthelsetjenesten <strong>til</strong> staten i forbindelse med betalingsplikt fra 1.1.12 også kan brukes<br />
i denne sammenheng. I forhold <strong>til</strong> sosioøkonomiske forhold er det også slik staten sitter på<br />
viktige virkemidler der data kan rapporteres på kommunenivå.<br />
4. Analyser, strategier og systematiske <strong>til</strong>tak vil kreve en styrking av plan – og analyse delen i<br />
kommunen. En økning i ressurser <strong>til</strong> kommunen må <strong>til</strong> hvis dette arbeidet skal<br />
kvalitetssikres.<br />
<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> inns<strong>til</strong>ling:<br />
5. Bodø kommune synes det er positivt at helse – og omsorgsdepartementet fremmer forslag <strong>til</strong><br />
forskrift om oversikt over helse<strong>til</strong>stand og påvirkningsfaktorer. <strong>Forslag</strong>et er imidlertid for<br />
lite konkret i forhold <strong>til</strong> å standardisere det tematiske innholdet og vil gjøre det vanskelig for<br />
kommunene å sammenligne sin virksomhet innenfor dette området. Det er behov for en<br />
tydeligere avklaring av ansvar mellom stat, fylkeskommune og kommune i forhold <strong>til</strong><br />
kunnskapsinnhenting.<br />
6. Det er behov for å videreutvikle Kommunehelsa (www.fhi.no/kommunehelsa) da innholdet<br />
er mangelfullt i forhold <strong>til</strong> en rekke sentrale folkehelsetema så som livss<strong>til</strong>, egenopplevd<br />
helse, og ikke minst faktorer som styrker helsen.<br />
7. Det må være et statlig ansvar og skaffe <strong>til</strong> veie et nødvendig statistikkgrunnlag for det<br />
langsiktige folkehelsearbeidet i Norge. Det bør vurderes om innrapporterte data fra<br />
spesialisthelsetjenesten <strong>til</strong> staten i forbindelse med betalingsplikt fra 1.1.12 også kan brukes<br />
i denne sammenheng. I forhold <strong>til</strong> sosioøkonomiske forhold er det også slik staten sitter på<br />
viktige virkemidler der data kan rapporteres på kommunenivå.<br />
8. Analyser, strategier og systematiske <strong>til</strong>tak vil kreve en styrking av plan – og analyse delen i<br />
kommunen. En økning i ressurser <strong>til</strong> kommunen må <strong>til</strong> hvis dette arbeidet skal<br />
kvalitetssikres.<br />
Komitè for levekårs behandling i møte den 08.03.2012:<br />
Fellesforslag fra komiteen<br />
Endringer i inns<strong>til</strong>lingens Pkt. 1. Første setning: ordet synes erstattes med mener.<br />
Nytt punkt 1 med endringer:<br />
Side 217
Bodø kommune har alltid vært opptatt av å være i front når det gjelder folkehelsearbeid. Fortsetter<br />
så med inns<strong>til</strong>lingens punkt.1; Bodø kommune synes det er positivt…<br />
Nytt punkt 4 med endringer:<br />
Analyser, strategier og systematiske <strong>til</strong>tak vil kreve en styrking av plan – og analyse delen i<br />
kommunen. Bodø kommune forutsetter at en slik styrking kompenseres økonomisk. Særlig små<br />
kommuner vil ha utfordringer med å ha <strong>til</strong>strekkelig personell for å løse denne oppgaven.<br />
Votering<br />
Inns<strong>til</strong>lingen med komiteens forslag <strong>til</strong> endringer ble enstemmig <strong>til</strong>trådt<br />
Inns<strong>til</strong>ling fra komite for levekår:<br />
1. Bodø kommune har alltid vært opptatt av å være i front når det gjelder folkehelsearbeid.<br />
Bodø kommune mener det er positivt at helse – og omsorgsdepartementet fremmer forslag<br />
<strong>til</strong> forskrift om oversikt over helse<strong>til</strong>stand og påvirkningsfaktorer. <strong>Forslag</strong>et er imidlertid for<br />
lite konkret i forhold <strong>til</strong> å standardisere det tematiske innholdet og vil gjøre det vanskelig for<br />
kommunene å sammenligne sin virksomhet innenfor dette området. Det er behov for en<br />
tydeligere avklaring av ansvar mellom stat, fylkeskommune og kommune i forhold <strong>til</strong><br />
kunnskapsinnhenting.<br />
2. Det er behov for å videreutvikle Kommunehelsa (www.fhi.no/kommunehelsa) da innholdet<br />
er mangelfullt i forhold <strong>til</strong> en rekke sentrale folkehelsetema så som livss<strong>til</strong>, egenopplevd<br />
helse, og ikke minst faktorer som styrker helsen.<br />
3. Det må være et statlig ansvar og skaffe <strong>til</strong> veie et nødvendig statistikkgrunnlag for det<br />
langsiktige folkehelsearbeidet i Norge. Det bør vurderes om innrapporterte data fra<br />
spesialisthelsetjenesten <strong>til</strong> staten i forbindelse med betalingsplikt fra 1.1.12 også kan brukes<br />
i denne sammenheng. I forhold <strong>til</strong> sosioøkonomiske forhold er det også slik staten sitter på<br />
viktige virkemidler der data kan rapporteres på kommunenivå.<br />
4. Bodø kommune forutsetter at en slik styrking kompenseres økonomisk. Særlig små<br />
kommuner vil ha utfordringer med å ha <strong>til</strong>strekkelig personell for å løse denne oppgaven.<br />
Analyser, strategier og systematiske <strong>til</strong>tak vil kreve en styrking av plan – og analyse delen i<br />
kommunen. En økning i ressurser <strong>til</strong> kommunen må <strong>til</strong> hvis dette arbeidet skal<br />
kvalitetssikres.<br />
Rolf Kåre Jensen<br />
rådmann<br />
Saksbehandler: Tom Solli<br />
Side 218
Trykte vedlegg:<br />
Utrykte vedlegg:<br />
Høringsnotat: Forskrift om oversikt over helse<strong>til</strong>stand og påvikrningsfaktorer<br />
(folkehelseforskriften).<br />
Side 219
Utekontakten<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
17.02.2012 10977/2012 2012/1430<br />
Saksnummer Utvalg Møtedato<br />
12/13 Komitè for levekår 08.03.2012<br />
12/37 Bystyret 29.03.2012<br />
Prosjekt Ungdom i Sentrum - videreføring<br />
Sammendrag<br />
Tiltaket ”Ungdom i sentrum” ble etablert etter en bekymringssak fra Utekontakten i SLT- nettverket<br />
9. desember 2009. Bekymringen dreide seg om at risikoutsatt ungdom samles i sentrum og trekkes<br />
mot negative aktiviteter. SLT-nettverket var omforent i bekymringen, og mandager ble identifisert<br />
som en spesielt urolig dag i sentrum. Derav arbeidstittelen ”aktivitetsmandag”. Utekontakten og<br />
Kulturkontoret etablerte et prøveprosjekt rettet mot en spesifikk gruppe på ca. 40 ungdommer.<br />
Tiltaket viste seg å være så populært at det ble innlemmet som del av daglig drift. Det ble søkt og<br />
innvilget fattigdomsmidler fra BLD. Tiltaket er forankret i Ruspolitisk handlingsplan 5.2 e og i<br />
Levekårs-arbeidet, fokusområde frafallsproblematikk.<br />
Saksopplysninger<br />
Mål med <strong>til</strong>taket har vært å 1) synliggjøre de eksisterende aktivitets<strong>til</strong>bud som finnes i kommunen<br />
og 2) fange opp og hjelpe unge som har udekkede hjelpebehov, samt 3) ta målgruppa bort fra<br />
gatemiljøet. Målgruppen består av ungdom som i stor grad er risikoutsatt på områder som psykisk<br />
helse, rus, økonomi, bolig, mv. Mange har brutt kontakten med sine primære oppvekstmiljø og<br />
mangler den sosiale kompetanse for å etablere gode vennerelasjoner. Deltakerne kommer fra alle<br />
bydeler, men søker opphold i sentrum på fritiden. Mange av deltakerne har, pga. omstendigheter i<br />
familien, ikke hatt anledning <strong>til</strong> å delta i mange av de aktivitetene som <strong>til</strong>bys. Tiltaket kan dermed<br />
bidra <strong>til</strong> å utvide ungdommens sosiale/ kulturelle kapital. Innholdet i kontakten med de voksne er i<br />
stor grad konsentrert rundt det å se ressurser og utfordringer hos deltakerne, og stimulere <strong>til</strong> at de tar<br />
gode handlingsvalg for seg selv.<br />
BLDs <strong>til</strong>delingskriterier er et viktig premiss for avgrensning av målgruppe. Ungdommene kommer<br />
på deltakerlista ved at Utekontakten rekrutterer gjennom oppsøkende arbeid. Tilbudet gis ikke<br />
ungdom som har sporadiske besøk i sentrumsmiljøet. Aktivitetene har derfor ikke vært annonsert<br />
gjennom de ordinære kanaler som ungdomma.no. Informasjon om hver aktivitet går via sms <strong>til</strong><br />
ungdommene på lista, foreldre blir informert om deltakelse gjennom brev. Se vedlegg.<br />
Behov for <strong>til</strong>bud overfor ungdommer som samles i sentrum, er også tatt opp fra næringsaktører i<br />
Glasshuset, i møte med kommunens ledelse.<br />
Noen nøkkeltall:<br />
Fra oppstart i mars 2010 <strong>til</strong> d.d. har 264 ungdom deltatt.<br />
I snitt deltar 14 ungdommer hver mandag.<br />
Side 220
23 ungdommer har vært med 1 ½ år eller flere.<br />
55 av deltakerne har fått langsiktig oppfølging gjennom Utekontakten<br />
I 2011 hadde 57 ungdom beveget seg over i andre miljø/faset seg ut<br />
Gjennom inneværende 3-årsperiode vil det bli holdt <strong>til</strong> sammen ca.100 aktiviteter<br />
Av gjennomførte og planlagte aktiviteter nevner vi: Reball, tennis, golf, økonomikurs, temakveld,<br />
teatersport, ridning, båtturer, kino, temakveld rusmidler, yoga/ avspenning, juleverksted, klatring,<br />
selvforsvar, Halloween-fest, aking, besøk Nordlandsbadet, åpen gymsal, musikkvelder, spillkvelder<br />
med mer. Aktivitetene er skreddersydd for nettopp denne målgruppa, og legger vekt på en<br />
blanding av dannelse og opplevelse.<br />
Det brukes ca. ett årsverk på planlegging, koordinering og gjennomføring av <strong>til</strong>taket, fordelt på<br />
Kulturkontoret og Utekontakten. Etterarbeid i form av individuell oppfølging av ungdom kommer i<br />
<strong>til</strong>legg. Ved de fleste arrangementer det nødvendig med samarbeid med lag/ foreninger,<br />
kommersielle aktører eller fagfolk, og det knyttes mange gode kontakter i dette samarbeidet.<br />
Suksess i <strong>til</strong>taket viser seg å være knyttet <strong>til</strong> flere forhold. For det første en stabil, <strong>til</strong>gjengelig og<br />
profesjonell voksengruppe som kan <strong>til</strong>by hjelp ved behov. For det andre er rammene for hver<br />
aktivitet viktig, som faste dager for informasjon via sms, transport <strong>til</strong> og fra aktivitetene og få, men<br />
tydelige regler. Tiltaket har en egen referansegruppe bestående av deltakere, som bidrar med<br />
innspill <strong>til</strong> aktiviteter og forsterker <strong>til</strong>takets status i målgruppa. En av <strong>til</strong>takets mest påfallende<br />
erfaringer, er fravær av involvering fra foreldre <strong>til</strong> tross for skriftlig informasjon. Utekontakten har<br />
imidlertid en sterk økning i antall oppfølgings-ungdommer, og inngår i tverrfaglig samarbeid rundt<br />
disse ungdommene. Utfyllende rapport blir skrevet sommeren 2012.<br />
Vurderinger<br />
”Ungdom i sentrum” har vist seg å være vellykket ut fra målsettingene, og har fått stor<br />
anerkjennelse både lokalt og nasjonalt. Dette gjenspeiler seg bl.a. i Bodø Ungdomsråds anmodning<br />
om å søke videreføring av <strong>til</strong>skudd. Som følge av driftsreduksjon ved Kulturkontoret har <strong>til</strong>taket<br />
måttet justere målsettinger om bruk av fritidssentre og egen buss. En større andel av midlene brukes<br />
dermed <strong>til</strong> kjøp av transport og <strong>til</strong> kjøp av aktiviteter annensteds.<br />
Konklusjon<br />
Fattigdomsforebygging og sosial inkludering er en prioritert satsning både lokalt og nasjonalt.<br />
”Ungdom i sentrum” treffer behovet for opplevelser, samvær og voksenkontakt for en spesifikk<br />
målgruppe. ”Ungdom i sentrum” bør derfor videreføres.<br />
<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> inns<strong>til</strong>ling<br />
1) Bodø kommune vil søke nye <strong>til</strong>skuddsmidler for ”Ungdom i sentrum” når disse gjøres kjent.<br />
2) Prosjektet vurderes som eventuelt permanent <strong>til</strong>tak innenfor eget budsjett i forbindelse med<br />
økonomiplan 2013-2016.<br />
Saksbehandler: Randi Helen Albertsen<br />
Rolf Kåre Jensen<br />
Rådmann<br />
Arne Øvsthus<br />
Kommunaldirektør<br />
Trykte vedlegg:<br />
Foreldrebrev <strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> inns<strong>til</strong>ling<br />
3) Bodø kommune vil søke nye <strong>til</strong>skuddsmidler for ”Ungdom i sentrum” når disse gjøres kjent.<br />
Side 221
4) Prosjektet vurderes som eventuelt permanent <strong>til</strong>tak innenfor eget budsjett i forbindelse med<br />
økonomiplan 2013-2016.<br />
Komitè for levekårs behandling i møte den 08.03.2012:<br />
<strong>Forslag</strong><br />
Fra AP og SV:<br />
Pkt. 2) Om det ikke oppnås eksterne midler, etableres prosjektet som <strong>til</strong>tak i ordinær drift og sees i<br />
sammenheng med den reviderte oppvekstplanen.<br />
Votering<br />
<strong>Forslag</strong>et fra AP og SV falt med 6 stemmer (4 AP, 1 SV, 1 Rødt)<br />
Inns<strong>til</strong>ling fra komite for levekår<br />
1) Bodø kommune vil søke nye <strong>til</strong>skuddsmidler for ”Ungdom i sentrum” når disse gjøres kjent.<br />
2) Prosjektet vurderes som eventuelt permanent <strong>til</strong>tak innenfor eget budsjett i forbindelse med<br />
økonomiplan 2013-2016.<br />
Side 222
Side 223
Helse- og sosialavdelingen<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
17.02.2012 11026/2012 2012/1442<br />
Saksnummer Utvalg Møtedato<br />
12/4 Eldrerådet 05.03.2012<br />
12/4 Ruspolitisk råd 06.03.2012<br />
12/5 Råd for funksjonshemmede 06.03.2012<br />
12/14 Komitè for levekår 08.03.2012<br />
12/38 Bystyret 29.03.2012<br />
NAV Bodø - organisering av sosialhjelpsordningen i Bodø<br />
kommune<br />
Sammendrag<br />
Bystyret har rettet fokus mot sosialhjelpsordningen i Bodø kommune. NAV Bodø redegjører her for<br />
status, og foreslår at NAV Bodø utreder og kommer <strong>til</strong>bake <strong>til</strong> bystyret med aktuelle <strong>til</strong>tak som kan<br />
representere en ytterligere forsterking og målretting av <strong>til</strong>budet <strong>til</strong> spesielt gruppen av<br />
stønadsmottakere som har gått mer enn 31 måneder på økonomisk sosialhjelp.<br />
Saksopplysninger<br />
Bakgrunn<br />
Under sak RS 11/5 NAV Bodø – sosialhjelpssatser gjorde komite for levekår i møte den 17.11.2011<br />
følgende vedtak:<br />
Levekårskomiteen ønsker å be om en egen sak om hele organiseringen av sosialhjelpsordningen.<br />
Herunder særlig fokus den intenderte midlertidighet. Bruk av individuell oppfølgingsplan og ulike<br />
Borgerlønnsmodeller ønskes problematisert.<br />
I Bystyrets møte 08.12.11 - PS 11/156 – er så dette fulgt opp hvor: «Bystyret ber Rådmannen<br />
utarbeide en sak om status i sosialhjelpordningen slik den fungerer i dag. Videre ønsker Bystyret at<br />
ulike modeller for organisering av ordningen utredes med særlig siktemål på mer individuell<br />
oppfølging og kvalifisering for å korte ned stønadstiden og sikre mer verdighet i ordningen.»<br />
Organsiering<br />
Med NAV-reformen fulgte det nasjonalt krav om at alle kommuner i landet – som minimum –<br />
skulle organisere arbeidet med økonomisk sosialhjelp etter sosialtjenesteloven i NAV-kontoret.<br />
Ordfører den gang ledet styringsgruppen for etablering av NAV Bodø og kontoret ble etablert<br />
24.11.09.<br />
Sosialhjelpsordningen må sees som del av helheten i NAV’s innsats for å få flest mulig brukere ut i<br />
arbeid og aktivitet. NAV Bodø er således under en ledelse hvor NAV-leder har resultatansvar for<br />
hele kontorets virksomhet og slik rapporterer i to styringslinjer <strong>til</strong> NAV stat og <strong>til</strong><br />
Side 224
kommunaldirektør/ rådmann – avhengig av hvilke tjenester det er snakk om. Kontoret har i dag om<br />
lag 90 ansatte hvorav rundt 1/3-del av disse er kommunalt ansatte i tidligere Bodø sosialkontor.<br />
NAV Bodø er organisert i 5 avdelinger med egen avdelingsleder for hver avdeling:<br />
Mottak og jobbsenter<br />
Oppfølging 1<br />
Oppfølging 2<br />
Marked og samfunn<br />
Stab<br />
I NAV Bodø er det en integrert kommunal og statlig tjenestemeny – det skal gis en tverrfaglig<br />
oppfølging av bruker hvor denne opplever seg ivaretatt innenfor «en-dør». Dette er en visjon men<br />
NAV Bodø arbeider ut fra den målsetting at bruker skal oppleve seg litt større når denne går ut av<br />
NAV Bodø – enn hva vedkommende var da han/ hun kom <strong>til</strong> oss.<br />
Kontorets engasjement overfor bruker er tuftet på målsettingen om «arbeid først». Dette har også<br />
som praktisk konsekvens at alle ansatte i kontoret er gitt <strong>til</strong>gang <strong>til</strong> en samlet ”verktøykiste”, enten<br />
den er statlig eller kommunal. Det viktigste er at kontoret tidligst mulig kan finne en aktiv løsning<br />
for bruker under «overskriften» best for bruker – billigst for samfunnet!<br />
Helt kort kan det listes opp de store brukergruppene NAV Bodø har oppfølging av:<br />
581 helt ledige arbeidssøkere<br />
1.700 brukere med Arbeidsavklaringspenger<br />
2.200 sykmeldte i oppfølging fra NAV<br />
417 brukere siste måned som mottar økonomisk sosialhjelp<br />
Oppfølgingsmodell<br />
NAV Bodø er som NAV-kontor innlemmet i en nasjonal fastlagt standard for oppfølgingsmetodikk<br />
hvor kontoret i oppfølging av brukere over tid følger en fastsatt rutine inneholdende blant annet:<br />
Arbeidsevnevurdering<br />
Aktivitetsplan<br />
Oppfølgingsvedtak<br />
For NAV står det også sentralt å uttrykke vilkårssetting overfor alle brukere; NAV skal yte service<br />
og bistand på klart definerte områder samtidig som det skal settes vilkår <strong>til</strong> bruker om at denne må<br />
jobbe aktivt for å nå sine mål om arbeid. Det gjøres også klart at <strong>til</strong> sist har man selv hovedansvar<br />
for eget liv og egen livssituasjon. Dette kan hverken NAV eller andre instanser ta over. For øvrig<br />
kan nevnes at NAV Bodø deltar i Styrk-prosjektet mht utvikling av individuell plan for flere<br />
brukere med behov for dette.<br />
Bruk av statlige <strong>til</strong>tak<br />
NAV Bodø har i dag et stort antall ulike arbeidsmarkeds<strong>til</strong>tak – fra praksisplass for ungdom som<br />
det enkleste <strong>til</strong> mer omfattende skjermede <strong>til</strong>tak i vekst-/ arbeidsmarkedsbedrifter for brukere med<br />
nedsatt arbeidsevne. Som allerede påpekt er dette en «verktøykiste» også kontorets kommunale<br />
veiledere på sosialområdet har <strong>til</strong> disposisjon.<br />
NAV Bodø har pr 24.01.12 i alt 815 deltakere i ulike statlige arbeidsmarkeds<strong>til</strong>tak – både i ordinær<br />
og skjermet sektor, hvorav de største <strong>til</strong>takene her er «praksisplass i ordinær virksomhet» med 181<br />
deltakere og «utdanning» med 195 deltakere.<br />
Side 225
Kvalifiseringsprogrammet<br />
Bodø kommune ved NAV Bodø er også <strong>til</strong>ført særskilte midler <strong>til</strong> forsterket innsats gjennom et eget<br />
Kvalifiseringsprogram for langtids sosialhjelpsbrukere. For 2012 utgjør dette om lag 11,7 mill.<br />
kroner øremerket formålet, og hvor det gis stor grad av frihet <strong>til</strong> å <strong>til</strong>passe programmet den enkelte<br />
deltakers situasjon og utfordringer. For tiden har kontoret 60-70 deltakere i programmet og det er<br />
rom for å øke dette antallet <strong>til</strong> 90.<br />
Kvalifiseringsprogrammet representerer på mange måter den ekstra forsterkingen i kontorets<br />
innsats overfor de vanskeligst s<strong>til</strong>te sosialhjelpsbrukerne og som her gir deltakerne en viss<br />
lønnsinntekt.<br />
Kartlegging av sosialhjelpsordningen - grunnlagsmateriale<br />
NAV Bodø har i uke 1-3 i år foretatt kartlegging av samtlige sosialhjelpsbrukere i Bodø siste 3 år<br />
med vekt på blant annet følgende:<br />
Antall stønadsmottakere fordelt på antall stønadsmåneder siste 3 år<br />
Stønadslengde og omsorg for barn<br />
Stønadslengde og andel uføretrygdede<br />
Stønadslengde og andel som mottar Arbeidsavklaringspenger (AAP)<br />
Stønadslengde og andel som har sosialhjelp som eneste inntekt<br />
Husstandens sammensetting og gjennomsnittlig husleie<br />
Oversikt over kontorets funn følger dette saksframlegget som vedlegg.<br />
Funn i kontorets kartlegging av sosialhjelpsmottakerne<br />
Foruten en generelt god oversikt over brukere på sosialhjelpsordningen står kontoret med noen funn<br />
som ønskes fremhevet fra kartleggingen:<br />
I løpet av siste 3 år har kontoret hatt 1155 stønadsmottakere hvor over 709 av disse – eller 61 %<br />
- har under 10 stønadsmåneder, og av disse har 43% under 5 stønadsmåneder. Det vil heldigvis<br />
si at de aller fleste av sosialhjelpsmottakere er kun kort tid i økonomisk sosialhjelp.<br />
I andre «enden» har kontoret 85 brukere (7,4%) som har mer enn 31 stønadsmåneder i løpet av<br />
siste 3 år. Selv om andelen er lav, er 1 langtids stønadsmottaker 1 for mye.<br />
Gjennomsnittlig tid hvor bruker mottar økonomisk sosialhjelp i Bodø er i dag om lag 4 ½<br />
måned.<br />
«Innelåsingsutfordringer» er alltid et sentralt tema for NAV. Med det menes brukere som av ulike<br />
årsaker blir stående fast med sine utfordringer og ikke kommer seg ut av passive ytelser. Det er<br />
viktig at kontoret får <strong>til</strong> gode <strong>til</strong>tak som virker for langtids sosialhjelpsbrukere. På samme tid ser<br />
kontoret det som overordentlig viktig at ikke yngre, nye brukere blir stående i passive ytelser fra<br />
NAV. Det blir derfor alltid et «både og» for NAV når prioriteringer gjøres og <strong>til</strong>tak iverksettes.<br />
Kontoret ser det likevel som særlig nødvendig at en kan få mer kjennskap <strong>til</strong> - og gå mer i dybden i<br />
forhold <strong>til</strong> de 85 stønadsmottakere med over 31 stønadsmåneder. Her vil den avklaring som gjøres i<br />
forhold <strong>til</strong> eventuell deltakelse i Kvalifiseringsprogrammet være et sentralt element. Det kontoret<br />
allerede vet i dag er at en andel av disse har så vidt store rus- og psykiatriutfordringer at dette<br />
vanskeliggjør <strong>til</strong>tak etter arbeidslinjen. Her vil behovet for koordinerte tjenester fra flere enn NAV<br />
gjøre seg gjeldende. Mer inngående kjennskap om den enkelte bruker vil likevel gjøre sjansen for<br />
mer treffsikre <strong>til</strong>tak større.<br />
Side 226
Vurderinger<br />
NAV Bodø vurderer det slik at den nasjonale oppfølgingsmetodikken man i dag arbeider etter i<br />
NAV, på en god måte ivaretar bruker og tydeliggjør ens rettigheter og plikter ved bistand fra NAV.<br />
NAV Bodø følger således de ordninger og det rammeverk som er forankret i nasjonalt lovverk.<br />
Dette sikrer etter kontorets skjønn en tett og god individuell oppfølging av den enkelte bruker. På<br />
samme tid samhandler kontoret aktivt med andre tjenester og virksomheter for de brukere der hvor<br />
det er behov for samordning av tjeneste<strong>til</strong>budet og behov for koordinerte tjenester. NAV Bodø<br />
ønsker slik å bidra <strong>til</strong> at bruken av individuell plan utvikles.<br />
Kontorets kartlegging av samtlige brukere som har mottatt økonomisk sosialhjelp siste 3 år har gitt<br />
god informasjon om brukere og brukergrupper som vil bli benyttet i det videre arbeid. Både i<br />
forhold <strong>til</strong> å sikre en midlertidighet i stønadstid og at brukerne får adekvate og gode <strong>til</strong>bud om <strong>til</strong>tak<br />
er dette en nyttig kunnskap å ha med seg.<br />
NAV Bodø vurderer det derfor slik at mer enn behovet for nye <strong>til</strong>taksordninger eller nye modeller<br />
for organisering av arbeidet vurderes det som viktigst at kontoret fortsatt kan gis mulighet <strong>til</strong> å gi<br />
våre brukere en tett og god oppfølging innenfor dagens NAV- plattform.<br />
<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> inns<strong>til</strong>ling<br />
1. Bystyret tar saken <strong>til</strong> orientering.<br />
2. Gjennom en helhetlig og god oppfølging av NAV’s brukere søkes målet om arbeid og aktivitet<br />
for den enkelte oppnådd.<br />
3. NAV Bodø bes om å utrede aktuelle <strong>til</strong>tak som kan representere en ytterligere forsterking og<br />
målretting av <strong>til</strong>budet <strong>til</strong> spesielt gruppen av stønadsmottakere som har gått mer enn 31 måneder<br />
på økonomisk sosialhjelp. Administrasjonen bes komme <strong>til</strong>bake med egen politisk sak om dette.<br />
Saksbehandler: Ivar Karlsen<br />
Rolf Kåre Jensen<br />
rådmann<br />
Ingunn Lie Mosti<br />
kommunaldirektør<br />
Trykt vedlegg:<br />
NAV Bodø – mottakere av sosialhjelp i 2011 Eldrerådets behandling i møte<br />
den 05.03.2012:<br />
Fellesforslag fra eldrerådet<br />
Eldre ser ut <strong>til</strong> i liten grad å være representert i denne utredningen. Det er allikevel viktig at også<br />
eldre får den samme støtten som andre har mulighet <strong>til</strong>, slik at de som virkelig har behov ikke blir<br />
<strong>til</strong>sidesatt grunnet alder.<br />
Votering<br />
Enstemmig <strong>til</strong>trådt<br />
Side 227
Eldrerådets uttalelse<br />
Eldre ser ut <strong>til</strong> i liten grad å være representert i denne utredningen. Det er allikevel viktig at også<br />
eldre får den samme støtten som andre har mulighet <strong>til</strong>, slik at de som virkelig har behov ikke blir<br />
<strong>til</strong>sidesatt grunnet alder.<br />
Ruspolitisk råds behandling i møte den 06.03.2012:<br />
<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> inns<strong>til</strong>ling<br />
4. Bystyret tar saken <strong>til</strong> orientering.<br />
5. Gjennom en helhetlig og god oppfølging av NAV’s brukere søkes målet om arbeid og<br />
aktivitet for den enkelte oppnådd.<br />
6. NAV Bodø bes om å utrede aktuelle <strong>til</strong>tak som kan representere en ytterligere forsterking og<br />
målretting av <strong>til</strong>budet <strong>til</strong> spesielt gruppen av stønadsmottakere som har gått mer enn 31<br />
måneder på økonomisk sosialhjelp. Administrasjonen bes komme <strong>til</strong>bake med egen politisk<br />
sak om dette.<br />
Vedtak<br />
Saken ble enstemmig tatt <strong>til</strong> orientering<br />
Råd for funksjonshemmedes behandling i møte den 06.03.2012:<br />
Enstemmig fellesforslag fra råd for funksjonshemmede<br />
Tas <strong>til</strong> orientering<br />
<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> inns<strong>til</strong>ling<br />
7. Bystyret tar saken <strong>til</strong> orientering.<br />
8. Gjennom en helhetlig og god oppfølging av NAV’s brukere søkes målet om arbeid og<br />
aktivitet for den enkelte oppnådd.<br />
9. NAV Bodø bes om å utrede aktuelle <strong>til</strong>tak som kan representere en ytterligere forsterking og<br />
målretting av <strong>til</strong>budet <strong>til</strong> spesielt gruppen av stønadsmottakere som har gått mer enn 31<br />
måneder på økonomisk sosialhjelp. Administrasjonen bes komme <strong>til</strong>bake med egen politisk<br />
sak om dette.<br />
Side 228
Komitè for levekårs behandling i møte den 08.03.2012:<br />
<strong>Forslag</strong><br />
Fra Synne Bjørbæk (Rødt)<br />
Tilleggsforslag:<br />
Levekårskomiteen mener at for å oppfylle formålet <strong>til</strong> lov om sosiae tjenester i arbeids og<br />
velferdsforvaltningen, kreves det spesielle <strong>til</strong>tak for gruppen som blir gående lenge på sosialstønad;<br />
1) Levekårskomiteen ber om at vedtaket fra 17.11.2011 følges opp, og at man dermed starter<br />
en utredning av ulike “borgerlønns” modeller.<br />
2) Sosialhjelpsatsene trappes opp <strong>til</strong> SIFO-norm.<br />
Votering<br />
Tilleggsforslag fra Rødt:<br />
1) Falt med 2 stemmer (SV, Rødt)<br />
2) Falt med 2 stemmer (SV, Rødt)<br />
Inns<strong>til</strong>lingen ble enstemmig <strong>til</strong>trådt<br />
Inns<strong>til</strong>ling fra komite for levekår<br />
1. Bystyret tar saken <strong>til</strong> orientering.<br />
2. Gjennom en helhetlig og god oppfølging av NAV’s brukere søkes målet om arbeid og<br />
aktivitet for den enkelte oppnådd.<br />
3. NAV Bodø bes om å utrede aktuelle <strong>til</strong>tak som kan representere en ytterligere forsterking og<br />
målretting av <strong>til</strong>budet <strong>til</strong> spesielt gruppen av stønadsmottakere som har gått mer enn 31<br />
måneder på økonomisk sosialhjelp. Administrasjonen bes komme <strong>til</strong>bake med egen politisk<br />
sak om dette.<br />
Side 229
STØNADSMOTTAKERE 2011 - ALDERSSAMMENSETNING<br />
Aldersgrupper<br />
Stønads-<br />
%-vis<br />
mottakere<br />
fordeling<br />
67 år og over 11 1,0<br />
45-66 262 22,7<br />
25-44 532 46,2<br />
18-24 340 29,5<br />
Under 18 år 0 0,0<br />
Ugyldig f.nr. 7 0,6<br />
Totalt 1152 100<br />
N=1152<br />
67 år og over<br />
45-66<br />
25-44<br />
18-24<br />
Under 18 år<br />
Ugyldig f.nr.<br />
Side 230
STØNADSMOTTAKERE 2011 - ANTALL STØNADSMÅNEDER SISTE ÅR (2011)<br />
Stønadsmåneder Stønads- %-vis<br />
2011 mottakere fordeling<br />
12 52 4,5<br />
10-11 98 8,5<br />
7-9 124 10,8<br />
4-6 220 19,1<br />
2-3 201 17,4<br />
1 333 28,9<br />
Uoppgitt 124 10,8<br />
Totalt 1152 100<br />
N=1152<br />
12<br />
10-11<br />
7-9<br />
4-6<br />
2-3<br />
1<br />
Uoppgitt<br />
Side 231
STØNADSMOTTAKERE 2011 - ANTALL STØNADSMÅNEDER SISTE 3 ÅR (2009-2011)<br />
Stønadsmåneder Stønads- %-vis<br />
2009 - 2011 mottakere fordeling<br />
36 46 4,0<br />
31-35 39 3,4<br />
26-30 59 5,1<br />
21-25 73 6,3<br />
16-20 83 7,2<br />
11-15 146 12,6<br />
6-10 213 18,4<br />
1-5 496 42,9<br />
Totalt 1155 100<br />
N=1155<br />
36<br />
31-35<br />
26-30<br />
21-25<br />
16-20<br />
11-15<br />
6-10<br />
1-5<br />
Side 232
STØNADSMOTTAKERE 2011 - OMSORG FOR BARN SISTE 3 ÅR (2009-2011)<br />
Stønadsmåneder Omsorg for barn Antall barn<br />
2009 - 2011 antall barn pr. stønadsmottaker<br />
36 50 1,09<br />
31-35 38 0,97<br />
26-30 41 0,69<br />
21-25 44 0,60<br />
16-20 48 0,58<br />
11-15 71 0,49<br />
6-10 95 0,45<br />
1-5 190 0,38<br />
Totalt 577 0,49<br />
1,20<br />
1,00<br />
0,80<br />
0,60<br />
0,40<br />
0,20<br />
0,00<br />
36 31-35 26-30 21-25 16-20 11-15 6-10 1-5<br />
Side 233
STØNADSMOTTAKERE 2011 - ANDEL PERSONER SOM MOTTAR UFØRETRYGD<br />
Stønadsmåneder Supplering <strong>til</strong> % som mottar<br />
2009 - 2011 Uføretrygd uføretrygd<br />
36 5 10,87<br />
31-35 6 15,38<br />
26-30 5 8,47<br />
21-25 4 5,48<br />
16-20 5 6,02<br />
11-15 10 6,85<br />
6-10 16 7,51<br />
1-5 35 7,06<br />
Totalt 86 7,45<br />
N=1155<br />
16,00<br />
14,00<br />
12,00<br />
10,00<br />
8,00<br />
6,00<br />
4,00<br />
2,00<br />
0,00<br />
36 31-35 26-30 21-25 16-20 11-15 6-10 1-5<br />
Side 234
STØNADSMOTTAKERE 2011 - ANDEL PERSONER SOM MOTTAR ARBEIDSAVKLARINGSPENGER<br />
Stønadsmåneder Supplering <strong>til</strong> % som mottar<br />
2009 - 2011 AAP arbeidsavklaringspenger<br />
36 4 8,70<br />
31-35 10 25,64<br />
26-30 13 22,03<br />
21-25 21 28,77<br />
16-20 26 31,33<br />
11-15 43 29,45<br />
6-10 53 24,88<br />
1-5 78 15,73<br />
Totalt 248 21,47<br />
N=1152<br />
35,00<br />
30,00<br />
25,00<br />
20,00<br />
15,00<br />
10,00<br />
5,00<br />
0,00<br />
36 31-35 26-30 21-25 16-20 11-15 6-10 1-5<br />
Side 235
STØNADSMOTTAKERE 2011 - SOSIALHJELP SOM ENESTE INNTEKTSKILDE SISTE 3 ÅR (2009-2011)<br />
Stønadsmåneder Kun % som kun<br />
2009 - 2011 Sosialhjelp mottar sosialhjelp<br />
36 16 34,78<br />
31-35 17 43,59<br />
26-30 18 30,51<br />
21-25 17 23,29<br />
16-20 24 28,92<br />
11-15 41 28,08<br />
6-10 62 29,11<br />
1-5 164 33,06<br />
Totalt 359 31,08<br />
N=1155<br />
45,00<br />
40,00<br />
35,00<br />
30,00<br />
25,00<br />
20,00<br />
15,00<br />
10,00<br />
5,00<br />
0,00<br />
36 31-35 26-30 21-25 16-20 11-15 6-10 1-5<br />
Side 236
STØNADSMOTTAKERE 2011 - HUSSTANDER OG GJ.SNITTLIG HUSLEIE<br />
Husstandens<br />
sammensetning<br />
Enslig<br />
Par uten barn<br />
Enslig/par med 1 barn<br />
Enslig/par med 2 barn<br />
Enslig/par med 3 barn<br />
Enslig/par med 4 barn<br />
Enslig/par med 5 barn<br />
Enslig/par med 6 barn<br />
Enslig/par med 7 barn<br />
Antall Gjennomsnittlig Bodø kommunes<br />
husstander husleie veil. boutgiftsgrense<br />
359 5 560 5 000<br />
51 6 177 5 500<br />
99 7 051 6 500<br />
81 8 093 7 000<br />
34 8 937 7 500<br />
12 9 705 8 000<br />
8 10 474 8 500<br />
6 10 133 9 000<br />
1 12 240 9 500<br />
Side 237
STØNADSMOTTAKERE 2011 - DIVERSE<br />
Stønads-<br />
%-vis<br />
mottakere<br />
fordeling<br />
Bostedsløse 83 7,2<br />
Hj.boende barn o.18 84 7,3<br />
Kun engangsytelse 108 9,4<br />
Suppl. Annen innt. 439 38,0<br />
N=1155<br />
Side 238
Økonomikontoret<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
14.03.2012 16787/2012 2011/10125 033<br />
Saksnummer Utvalg Møtedato<br />
12/51 Formannskapet 28.03.2012<br />
12/39 Bystyret 29.03.2012<br />
Krav om lovlighetskontroll i <strong>til</strong>leggssak PS 12/21 Daniel<br />
Bjarmann-Simonsen (H) - søknad om fritak fra politiske verv<br />
Sammendrag<br />
I bystyrets møte 09.02.12 ble Daniel Bjarmann-Simonsen innvilget fritak fra politiske verv i Bodø<br />
kommune. Krav om lovlighetskontroll av avgjørelsen er fremmet ved brev datert 28.02.12,<br />
underskrevet av bystyremedlemmene Svein Olsen, Synne Bjørbæk og Brigt Kristensen. Det bes<br />
spesielt om en vurdering av hvorvidt vilkårene for fritak etter kommuneloven § 15 nr. 2 er oppfylt.<br />
Søkeren anfører at han opplever en stor belastning i sitt arbeidsforhold. Det legges <strong>til</strong> grunn at<br />
situasjonen gjør det ekstra byrdefullt å skjøtte de politiske vervene på en <strong>til</strong>fredss<strong>til</strong>lende måte.<br />
Rådmannen mener begrunnelsen ligger innenfor intensjonen med kommunelovens bestemmelse og<br />
i samme kategori som tidligere <strong>til</strong>feller bystyret har imøtekommet.<br />
Saksopplysninger<br />
Daniel Bjarmann-Simonsen ba i søknad av 02.02.12 om fritak fra sine verv i bystyret, komite for<br />
plan, næring og miljø, Dialogforum, kommunal valgnemnd og Råd for funksjonshemmede.<br />
Søknaden ble begrunnet med arbeidsmengden i hans s<strong>til</strong>ling som politisk rådgiver for ordføreren,<br />
samt muligheten for å kunne ivareta rådgiverfunksjonen best mulig.<br />
I bystyrets møte 09.02.12 ble søknaden om fritak innvilget for det tidsrom han innehar s<strong>til</strong>lingen<br />
som politisk rådgiver for ordføreren. De politiske vervene ble fordelt ved opprykk og nyvalg, jf.<br />
kommuneloven § 16 nr. 2 og 3.<br />
Krav om lovlighetskontroll av avgjørelsen er fremmet ved brev datert 28.02.12, underskrevet av<br />
bystyremedlemmene Svein Olsen, Synne Bjørbæk og Brigt Kristensen. Sett i lys av lovens<br />
bestemmelse om rett <strong>til</strong> å s<strong>til</strong>le <strong>til</strong> valg og plikt <strong>til</strong> å motta valg, anføres det at en 100 % s<strong>til</strong>ling som<br />
politisk rådgiver vanskelig kan sies å være uforenelig med å skjøtte vervet som folkevalgt. Dette<br />
fordi de færreste folkevalgte opplever et slikt samsvar mellom s<strong>til</strong>ling og verv. Videre hevdes det å<br />
være et demokratisk paradoks at en som ved valget får folkets <strong>til</strong>lit må innvilges fritak fem måneder<br />
senere, fordi jobben som yrkespolitiker er så mye viktigere og må ta all disponibel tid.<br />
Følgelig ønskes det en lovlighetskontroll i medhold av kommuneloven § 59, hvor det skal tas<br />
s<strong>til</strong>ling <strong>til</strong> om avgjørelsen er innholdsmessig lovlig, er truffet av kompetent myndighet og er blitt <strong>til</strong><br />
på lovlig måte.<br />
Side 239
Vurderinger<br />
I henhold <strong>til</strong> kommuneloven § 15 nr. 2 kan kommunestyret etter søknad innvilge fritak fra politiske<br />
verv for et kortere tidsrom eller resten av valgperioden. Fritak er betinget av at vedkommende “ikke<br />
uten uforholdsmessig vanskelighet eller belastning” kan skjøtte sine plikter i vervet. Det siktes i<br />
første rekke <strong>til</strong> sykdom og andre sterke velferdsgrunner, og lovens forarbeider gir uttrykk for en<br />
intensjon om at praksis skal være restriktiv (jf. Ot.prp. nr. 42 (1991-92) s. 271).<br />
Rådmannen bemerker kort at bystyret er <strong>til</strong>lagt myndighet <strong>til</strong> å behandle søknader om fritak fra<br />
politiske verv, og at det i vårt <strong>til</strong>felle er truffet avgjørelse i bystyrets møte 09.02.12.<br />
Det videre vurderingstema blir således om vilkårene for fritak etter kommuneloven § 15 nr. 2 er<br />
oppfylt.<br />
I brev av 02.02.12 oppgir Daniel Bjarmann-Simonsen arbeidsmengden i sin sivile jobb som<br />
begrunnelse for søknaden om fritak fra politiske verv i kommunen.<br />
Stor belastning i søkerens arbeidsforhold vil i følge juridisk litteratur kunne være en fritaksgrunn, så<br />
fremt situasjonen gjør det ekstra byrdefullt å oppfylle de plikter vervene medfører. En står her<br />
overfor en forholdsvis skjønnsmessig vurdering, hvor en ikke godt kommer utenom hvordan<br />
søkeren selv oppfatter egen situasjon.<br />
Det er på det rene at Daniel Bjarmann-Simonsen innehar en s<strong>til</strong>ling som politisk rådgiver for<br />
ordføreren. Til media (blant annet Avisa Nordland 13.03.12) opplyser søkeren at arbeidsdagene<br />
varer i tolv <strong>til</strong> seksten timer, og at dette ikke var noe han kunne forutse da han startet i jobben.<br />
Slik rådmannen ser det, dreier det seg om en stor arbeidsbelastning som må kunne sies å avvike fra<br />
det normale. Siden s<strong>til</strong>lingen ble <strong>til</strong>trådt i forbindelse med utfallet av kommunevalget i 2011, er det<br />
en situasjon som søkeren ikke med rimelighet kunne forutse da han s<strong>til</strong>te <strong>til</strong> valg.<br />
Bystyremedlemmene Svein Olsen, Synne Bjørbæk og Brigt Kristensen anfører i sitt krav om<br />
lovlighetskontroll, at karakteren av s<strong>til</strong>lingen ikke kan være uforenelig med Daniel Bjarmann-<br />
Simonsens politiske verv i kommunen. Det poengteres at de færreste folkevalgte opplever et slikt<br />
samsvar mellom s<strong>til</strong>ling og verv.<br />
Daniel Bjarmann-Simonsen har imidlertid ikke påberopt seg jobbens karakter som grunnlag for<br />
fritak fra sine verv. Faglig sett vil s<strong>til</strong>lingen som politisk rådgiver riktig nok være et godt grunnlag<br />
for å fylle de politiske vervene, og således kanskje kunne gi et fortrinn i forhold <strong>til</strong> de fleste andre<br />
folkevalgtes utgangspunkt. Likevel mener rådmannen at dette ikke kan anses å kompensere for den<br />
ekstraordinære belastningen Daniel Bjarmann-Simonsen har som følge av stor arbeidsmengde.<br />
Videre vil kommunens praksis i liknende <strong>til</strong>feller være et moment av betydning. Bodø kommune<br />
forholder seg <strong>til</strong> lovens intensjon om restriktiv praksis, samtidig som det foretas en vurdering av<br />
hver enkelt sak der en setter hensynet <strong>til</strong> den som søker seg fritatt opp mot hensynet <strong>til</strong> et<br />
fungerende lokaldemokrati.<br />
Antallet saker begrunnet med søkerens arbeidsforhold har vært begrenset, og søknadene har derfor i<br />
det alt vesentlige blitt innvilget når de har vært <strong>til</strong> behandling. Omfanget av liknende fritakssaker<br />
fremstår med andre ord ikke som problematisk, og det synes klart at kommunens praksis ikke har<br />
utløst betydelig flere søknader.<br />
Side 240
Konklusjon og anbefaling<br />
Den store belastningen Daniel Bjarmann-Simonsen opplever i sitt arbeidsforhold, gjør det ekstra<br />
byrdefullt å skjøtte de politiske vervene på en <strong>til</strong>fredss<strong>til</strong>lende måte. Rådmannen mener<br />
begrunnelsen ligger innenfor intensjonen med kommunelovens bestemmelse og i samme kategori<br />
som tidligere <strong>til</strong>feller bystyret har imøtekommet. Det anbefales følgelig at bystyret fastholder sitt<br />
vedtak.<br />
<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> vedtak<br />
Bodø bystyre fastholder sitt vedtak i <strong>til</strong>leggssak PS 12/21 Daniel Bjarmann-Simonsen (H) – søknad<br />
om fritak fra politiske verv.<br />
Saksbehandler: Lars-Jørgen Gunnestad<br />
Rolf Kåre Jensen<br />
rådmann<br />
Kornelija Rasic<br />
konst. økonomisjef<br />
Trykte vedlegg:<br />
1 Søknad om fritak fra politiske verv i Bodø kommune<br />
2 Daniel Bjarmann-Simonsen (H) - søknad om fritak fra politiske verv<br />
3 Lovlighetskontroll<br />
Utrykte vedlegg:<br />
Ingen<br />
Side 241
Daniel Bjarmann-Simonsen<br />
Bodøsjøveien 23 H206<br />
8070 Bodø 2. februar 2012<br />
Bodø kommune<br />
v/bystyret<br />
SØKNAD OM FRITAK FRA POLITISKE VERV I BODØ KOMMUNE<br />
Jeg ser meg nødt <strong>til</strong> å søke om fritak fra mine nåværende politiske verv i Bodø kommune så lenge jeg<br />
innehar rådgiverfunksjonen for ordføreren.<br />
Begrunnelsen for dette er blant annet arbeidsmengden og muligheten for å kunne ivareta<br />
rådgiverfunksjonen best mulig.<br />
Jeg søker fritak fra følgende verv:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Bystyret, medlem<br />
Komite for plan, næring og miljø, medlem<br />
Dialogforum, 2. varamedlem<br />
Kommunal valgnemnd, medlem<br />
Rådet for funksjonshemmede, nestleder<br />
Imøteser en positiv og snarlig behandling av søknaden.<br />
Med vennlig hilsen<br />
Daniel Bjarmann-Simonsen<br />
Side 242
Politisk sekretariat<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
02.02.2012 7859/2012 2011/10125<br />
Saksnummer Utvalg Møtedato<br />
Kommunal valgnemnd<br />
Bystyret 09.02.2012<br />
Daniel Bjarmann-Simonsen (H) - søknad om fritak fra<br />
politiske verv<br />
Saksopplysninger<br />
Daniel Bjarmann-Simonsen (H) har søkt om fritak fra politiske verv i Bodø kommune så lenge han<br />
innehar rådgiverfunksjonen for ordføreren.<br />
Begrunnelsen for søknaden er blant annet arbeidsmengden og muligheten for å kunne ivareta<br />
rådgiverfunksjonen best mulig.<br />
Fritakssøknaden gjelder for følgende verv:<br />
Bystyret, medlem<br />
Komite for plan, næring og miljø, medlem<br />
Dialogforum, 2. varamedlem<br />
Kommunal valgnemnd, medlem<br />
Rådet for funksjonshemmede, nestleder<br />
Bjarmann-Simonsen (H) fortsetter i styret for Bodø Bys Vel legat.<br />
Kommunelovens § 15.2 sier at kommunestyret kan etter søknad frita, for kortere tidsrom eller<br />
resten av valgperioden, den som ikke uten uforholdsmessig vanskelighet eller belastning kan skjøtte<br />
sine plikter i vervet. I kommentarene <strong>til</strong> denne paragrafen nevnes søkers arbeidsforhold som en<br />
fritaksgrunn som kan vurderes.<br />
Kommunelovens § 16, 2. ledd inneholder bestemmelser om uttreden av kommunestyret spesielt:<br />
”Hvis medlemmer av kommunestyret eller fylkestinget trer endelig ut eller får varig forfall,<br />
trer varamedlemmer fra vedkommende gruppe inn i deres sted i den nummerorden de er<br />
valgt hvis organet er valgt ved forholdsvalg.”<br />
Kommunelovens § 16, 3. ledd sier at ved nyvalg så skal det velges nytt medlem selv om det er valgt<br />
varamedlem. Det er selvsagt ingenting i veien for å velge varamedlemmet. Gjelder øvrige utvalg.<br />
Kravene om at et kjønn skal være representert med minst 40% av medlemmene i organet gjelder<br />
også ved nyvalg.<br />
Side 243
Konklusjon og anbefaling<br />
Søknaden innvilges og opprykk/suppleringsvalg foretas.<br />
<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> inns<strong>til</strong>ling<br />
1. Daniel Bjarmann-Simonsen (H) innvilges fritak for politiske verv som omsøkt.<br />
2. Følgende opprykk og nyvalg foretas:<br />
Valgstyret foretar opprykk av Joakim Sennesvik (H) som ny representant i bystyret og ny<br />
12. vararepresentant blir Marianne Lien (H).<br />
3. Det foretas følgende nyvalg:<br />
Komite for plan, næring og miljø, medlem<br />
Dialogforum, 2. varamedlem<br />
Kommunal valgnemnd, medlem<br />
Rådet for funksjonshemmede, nestleder<br />
Linda K. Storjord<br />
Formannskapssekretær<br />
Saksbehandler: Linda K. Storjord<br />
Trykte vedlegg:<br />
Ingen<br />
Utrykte vedlegg:<br />
Ingen<br />
Side 244
Side 245
Team Bodø KF<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
13.03.2012 16504/2012 2012/1965<br />
Saksnummer Utvalg Møtedato<br />
12/40 Bystyret 29.03.2012<br />
12/52 Formannskapet 28.03.2012<br />
Mulig flytting av Norturas produksjonen fra Bodø <strong>til</strong><br />
Sarpsborg<br />
Sammendrag<br />
Konsernledelsen i Nortura vurderer å legge ned fabrikken i Bodø og flytte produksjonen <strong>til</strong><br />
Sarpsborg. Dette innebærer i <strong>til</strong>felle at 30 industriarbeidsplasser forsvinner og at den<br />
nisjeproduksjonen som Thulefjord representerer med norsknorske råvarer og lokal forankring<br />
flyttes sørover. For Bodø innebærer det at opparbeidet kompetanse forsvinner. For fylket betyr det<br />
at <strong>til</strong> tross for stor økning i kjøttproduksjonen, vil Nortura ikke ha noen videreforedlingsanlegg av<br />
kjøtt igjen i Nordland.<br />
Saksopplysninger<br />
Nortura Bodø produserer det nordnorske varemerket Thulefjord. Thulefjord ble opprettet i 2002<br />
med Gilde NNS som eier. Formålet var å produsere småskala nisjeproduksjon og få <strong>til</strong> en økt<br />
differensiering av produktspekteret. Thulefjord skulle være en nordnorsk bedrift med<br />
kvalitetsprodukter som ble <strong>til</strong>budt i et nasjonalt marked. Produktene representerer med andre ord en<br />
lokal nordnorsk tradisjon som baserer seg på råvarer og oppskrifter utviklet her. Forskning har<br />
påvist at gress og lam under nordlige betingelser har en høy andel av en gunstig omega-3 fettsyre.<br />
Der samme gjelder også rein og annet kjøtt.<br />
I underkant av 70 % av produktene <strong>til</strong> Thulefjord omsettes i Nord-Norge. Produktene har en høy<br />
grad av gjenkjøp, noe som i seg selv er et suksesskriterium. For eksempel er lammerull det nest<br />
største påleggsproduktet i landsdelen. Thulefjord er en viktig aktør av høykvalitetsprodukter med<br />
basis i nordnorsk råstoff. Produktene selges i et markedssegment med betalingsvillige konsumenter.<br />
Norturakonsernet har imidlertid ikke markedsført Thulefjordproduktene.<br />
Fem av Thulefjordproduktene har fått <strong>til</strong>delt Spesialitet-merket av Matmerk. Dette betyr at<br />
produktene oppfyller spesielle kvalitetskrav, ofte med en lokal eller regional <strong>til</strong>knytning. Merket<br />
skal hjelpe forbrukerne frem <strong>til</strong> ekte matopplevelser. Matmerk forvalter ordningen på vegne av<br />
Landbruks- og matdepartementet og Mat<strong>til</strong>synet.<br />
Spesialitets-merket<br />
Side 246
Organisatorisk ble Thulefjord innlemmet som en avdeling i Nortura i 2008. Sameiet Nortura SA er<br />
et resultat av fusjon mellom Gilde Norsk Kjøtt og Prior Norge og eies av 17 800 bønder. Norturas<br />
årsomsetning er over 18 milliarder kroner og selskapet har industrivirksomhet i 32 kommuner.<br />
Sameiets mest kjente merkevarer er Gilde og Prior, i <strong>til</strong>legg <strong>til</strong> nisjeprodukter presentert under<br />
Thulefjordnavnet. Ved fabrikken i Bodø produseres også varer <strong>til</strong> Gilde og Prior.<br />
Landbruksmeldingen Stortingsmelding 9 (2011-2012) omtaler en ”komplett buffet” hvor hele<br />
verdikjeden fra bonden via industrien <strong>til</strong> dagligvarehandelen vektlegges. Matproduksjonen skal<br />
utvikles i takt med befolkningsøkningen og ønsket er å levere den maten folk vil ha. Ambisjonen er<br />
bl.a å satse på regional merkevarebygging, eksempelvis rundt arktisk landbruk. Lokale og regionale<br />
fortrinn for landbruks- og matproduksjonen skal utnyttes <strong>til</strong> beste for hele landet. I Stortingsmelding<br />
7 (2011-12) om nordområdene vises det også <strong>til</strong> at landbruket er at stor betydning for<br />
nordområdepolitikken. Arktisk urfolk, reindrift og produkter av rein trekkes særlig frem. Thulefjord<br />
produserer bl.a. pålegg av rein.<br />
Vurderinger<br />
Nortura Bodø representerer 30 arbeidsplasser og spesialkompetanse innen nisjeproduksjon. En<br />
nedleggelse av fabrikken her er i seg selv en svært uheldig beslutning. Det faktum at aktiviteten skal<br />
bestå, men flyttes <strong>til</strong> Sarpsborg s<strong>til</strong>ler Nortura i et ugunstig lys. For det første fordi merkevaren<br />
Thulefjord er knyttet opp mot nordnorske råvarer og kultur. En flytting ut av landsdelen vil svekke<br />
troverdigheten og identiteten <strong>til</strong> produktet. Med økt fokus på lokalprodusert mat, vil Thulefjord<br />
produsert i Sarpsborg vanskelig fremstå som et nordnorsk produkt.<br />
De politiske ambisjoner om arktisk landbruk og lokalprodusert mat trekt opp gjennom to<br />
stortingsmeldinger siste år, kan kun realiseres ved at næringsaktørenes beslutninger understøtter de<br />
politiske ønsker for landbruket. Nortura som et stort sameie antas å skulle vurdere både<br />
næringsmessige og samfunnsmessige hensyn. I en verdikjede bør det være en viss geografisk<br />
sammenheng mellom det som hører sammen; råvareproduksjon og foredling. Å være en ren<br />
råvareprodusent som sender ressursene <strong>til</strong> andre steder for videreforedling er ikke en hensiktsmessig<br />
næringsutvikling. Ut fra verdikjedebetraktninger bør lokale råvarer og foredling i så stor grad som<br />
mulig foregå i samme region. Ressursene bør med andre ord brukes der de skapes. Dersom<br />
fabrikken i Bodø legges ned vil Nortura kun ha igjen ett anlegg med kjøttforedling i landsdelen. Ett<br />
annet forhold er at kjøttproduksjonen i Norge har økt med 23 % på slakta kvantum i perioden 2000-<br />
2010 (Kilde SSB). I Nordland er økningen på 30 % i samme periode. En betimelig forventning er at<br />
deler av den råvareproduksjonen som faktisk foregår her, foredles videre her.<br />
Team Bodø har fått Nordlandsforskning <strong>til</strong> å foreta en faglig vurdering av flytting av Thulefjord.<br />
Rapporten har tittel En nordnorsk merkevare produsert i Sør-Norge Fra konklusjonen sakses<br />
følgende:<br />
”Et stort potensial for mat fra Nord-Norge<br />
Vi vil her kort oppsummere hvilke potensial vi ser for nordnorsk mat generelt, men som også<br />
gjelder merkevaren Thulefjord.<br />
Trendene i matmarkedet viser økt etterspørsel etter lokal mat, kortreist mat og mat med en<br />
historie (opprinnelse, produksjonsmetode etc.) ved seg. Lokal mat får stadig flere<br />
markedsandeler og opptar mer plass i butikkhyllene.<br />
<br />
Mat er viktig når det gjelder å skape identiteten <strong>til</strong> et sted. Dette gjelder både for de som bor<br />
på stedet, men også for de som besøker stedet. Nordnorsk mat kan brukes <strong>til</strong> å forsterke den<br />
nordnorske identiteten.<br />
Side 247
Nord-Norge som matregion har stort potensial med de naturgitte fortrinn som den korte og<br />
intensive vekstsesongen. Det er dokumentert at dette setter sitt preg på den Arktiske maten.<br />
Matopplevelsen er særdeles viktig i reiselivsperspektiv. Mat er en viktig del av opplevelsen<br />
av Nord-Norge for <strong>til</strong>reisende turister. Nordnorsk mat må stå på menyen <strong>til</strong> spisestedene i<br />
landsdelen, den må være <strong>til</strong>gjengelig og den må kommuniseres som lokal og særegen.<br />
Fabrikken i Bodø og Thulefjord i fremtida – muligheter og potensial<br />
<br />
<br />
Norturas fabrikk i Bodø og Thulefjordproduktene er viktige ambassadører for matregionen<br />
Nord-Norge gjennom<br />
1) Å opprettholde etterspørselen etter nordnorsk råstoff <strong>til</strong> foredling i Nord-Norge i tråd<br />
med Landbruks- og matmeldingen og Nordområdemeldingen.<br />
2) Å fremheve nordnorsk matkultur og tradisjon.<br />
3) Å delta aktivt i utadrettet virksomhet knyttet <strong>til</strong> utviklingen av arktisk matproduksjon og<br />
foredling.<br />
Norturas fabrikk i Bodø og Thulefjordproduktene har et stort potensial <strong>til</strong> fortsatt å være<br />
<strong>til</strong>stede og vokse i Nord-Norge ved<br />
1) Å utnytte den fleksibiliteten som ligger i lokalene og fasilitetene som gjør at en kan bytte<br />
effektivt mellom små varestrømmer.<br />
2) Å utnytte kompetansen på nisjeproduksjon og småskalamat som de ansatte ved<br />
fabrikken i Bodø har opparbeidet over flere år.<br />
3) Å markedsføre Thulefjordproduktene i det nasjonale markedet og i det regionale<br />
markedet som høykvalitetsprodukter med sterk forankring <strong>til</strong> Nord-Norge.<br />
4) Å videreutvikle eller relansere produkter som tidligere var en del av merkenavnet<br />
Thulefjord der kvalitet, håndverksproduksjon og nordnorske tradisjoner er i fokus.<br />
5) Å utvide produktspektret utover påleggsproduksjon.<br />
6) Å satse helt og fullt på en differensieringsstrategi for Thulefjordproduktene og la disse få<br />
sin plass blant lokale matprodukter fra Nord-Norge.<br />
Fylkestinget i Nordland har i februarmøtet diskutert Nortura at fylkestinget ser med bekymring på<br />
den pågående prosessen som kan resultere i flytting av produksjon fra Bodø <strong>til</strong> Sarpsborg.<br />
Fylkestinget anmoder Nortura om fortsatt å satse på lokalprodusert mat ved fabrikken i Bodø. De<br />
råvarer som produseres her bør også videreforedles her for å skape identitet, mener fylkestinget.<br />
Fylkestinget ber om at fylkeskommunen blir høringspart og får anledning <strong>til</strong> å gi innspill <strong>til</strong><br />
Norturas vurdering av videreforedling i Bodø. Andre innspill har kommet fra flere av<br />
organisasjonene <strong>til</strong> bøndene har også protestert mot flytting av Thulefjord fra Bodø.<br />
Konklusjon og anbefaling<br />
En mulig beslutning fra Nortura om flytting av fabrikken fra Bodø vil være meget ugustig.<br />
Virksomheten er installert i moderne lokaler og <strong>til</strong>passet en spesialisert produksjon av merkevaren<br />
Thulefjord. Thulefjord representerer nordnorsk mattradisjon og kultur og har sitt største marked i<br />
denne landsdelen. Potensialet for Thulefjord antas å være lovende fordi merkevarer er i et godt<br />
betalt markedssegment hvor gjenkjøpsfrekvensen er høy. Økt tyngde på markedsføring kan gi større<br />
økonomisk effekt enn samkjøring av produksjonen <strong>til</strong> ett sted. Dersom situasjonen faktisk blir slik<br />
at Norturas konsernledelse velger å legge ned fabrikken i Bodø, vil dette være i motsetning <strong>til</strong> de<br />
ambisjoner som er trekt opp i landbruksmeldingen med arktisk landbruk og regional<br />
merkevarebygging.<br />
Side 248
Videreforedling av råvarer produsert i fylket bør ha en naturlig plass der hvor ressursene er<br />
produsert. Verdiskapingsmulighetene er også knyttet <strong>til</strong> å være mer enn en råvareleverandør.<br />
Videreforedling krever en annen kompetanse og dette er utviklet ved virksomheten i Bodø.<br />
Thulefjordproduktene er utviklet og har fått god markedsrespons. Med en økende fokus på<br />
lokalprodusert mat og kvalitet vil trolig en markedsføring av merkevaren kunne gi uttelling både i<br />
Nord-Norge og andre deler av landet. Nordlandsforskning er svært positiv i sin vurdering av<br />
Norturas muligheter.<br />
<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> inns<strong>til</strong>ling:<br />
1) Bystyret i Bodø har et klart ønske om at Nortura Bodø fortsatt skal være <strong>til</strong> stede med<br />
sin produksjon i Bodø. Fabrikken har 30 ansatte og ivaretar en viktig<br />
merkevareproduksjon med Thulefjordproduktene.<br />
2) Bystyret ønsker en nærmere dialog med Norturas konsernledelse i forbindelse med<br />
vurdering av fremtiden for aktiviteten i Bodø.<br />
3) Kjøttproduksjonen i Nordland har økt 30 % i perioden 2000-2010. Den regionale<br />
verdiskapingen bør kunne ta utgangspunkt i de lokale råvarer som produseres i regionen.<br />
Dersom produksjonen i Bodø flyttes, vil det ikke være noen videreforedlingsvirksomhet<br />
i Nortura-regi i fylket, kun slakting og skjæring. Dette er en svært uheldig situasjon.<br />
Spesielt med tanke på at videreforedlingen i utgangspunktet kun utgjør en liten andel av<br />
de råvarer som produseres i fylket. Formannskapet ber Nortura inkludere hensynet <strong>til</strong> et<br />
helhetlig perspektiv i de næringsmessige fremtidsvurderinger som skal foretas for<br />
Nortura Bodø.<br />
4) Thulefjords nisjeproduksjon er helt i tråd med de politiske signaler som er gitt gjennom<br />
bla landbruksmeldingen, St.meld 9 (2011-12) hvor satsing på regional<br />
merkevarebygging og lokale fortrinn er vektlagt. Formannskapet mener det vil gi svært<br />
uheldige signaler dersom bøndenes sameie Nortura velger å legge ned produksjonen i<br />
Bodø som samsvarer så godt med de ambisjoner Stortinget har for landbruks- og<br />
matpolitikken.<br />
5) Merkevaren Thulefjord er utviklet i og har sitt største marked i Nord-Norge. Å flytte<br />
Thulefjordproduksjonen sørover vil bryte den identiteten som møysommelig er bygd<br />
opp om produktene. Potensialet for Thulefjord synes stort. Formannskapet mener at<br />
fabrikken i Bodø bør kunne ta ut disse mulighetene og ytterligere få anledning <strong>til</strong> å<br />
utvikles videre. Det faktum at virksomheten har opparbeidet spesialkompetanse på<br />
høykvalitetsprodukter med nordnorsk forankring bør veie tungt.<br />
Rolf Kåre Jensen<br />
rådmann<br />
Saksbehandler: Kari Henriksen og Knut Valberg<br />
Per Gaute Pettersen<br />
daglig leder Team Bodø KF<br />
Side 249
Trykte vedlegg:<br />
Ingen<br />
Utrykte vedlegg:<br />
Rapport fra Nordlandsforskning:<br />
”En nordnorsk merkevare produsert i Sør-Norge En faglig vurdering” mars 2012<br />
Side 250
Personal- og organisasjonskontoret<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
12.01.2012 2582/2012 2010/1610 461<br />
Saksnummer Utvalg Møtedato<br />
12/1 Organisasjonsutvalget 01.02.2012<br />
12/41 Bystyret 29.03.2012<br />
Sykefravær 2011<br />
Sammendrag<br />
Totalt sykefravær 2011 endte på 8,8%. Dette er en økning på 0,8 prosentpoeng sammenlignet med<br />
2010. Måltallet for 2011 var satt <strong>til</strong> 7,5%, noe vi allerede etter 1. kvartal innså kunne bli vanskelig å<br />
oppnå. 1. og 2. kvartal hadde en negativ utvikling, med en økning på henholdsvis 1,7 og 1<br />
prosentpoeng. 3. kvartal var lik 2010 mens vi i 4. kvartal opplever en positiv utvikling, en nedgang<br />
på 0,5 prosentpoeng.<br />
Saksopplysninger<br />
Statistikken over fraværet for 2011 viser følgende:<br />
Avdeling<br />
Egenmeldinger<br />
Sykemeldinger<br />
Totalt<br />
sykefravær<br />
Mulige<br />
dagsverk<br />
Fravær i<br />
arb.giver<br />
perioden Fravær i % 2010<br />
Sentraladm 367,2 1826,9 2194,1 45254,4 1,5 % 4,8 4,6<br />
Bygg.serv. 241,1 1557,4 1798,5 15378,3 3,0 % 11,7 11,7<br />
H/S avd 3361,7 23674 27035,7 266504,4 2,5 % 10,1 9,0<br />
Tekn. Avd 262,9 576,6 839,5 22038,4 1,7 % 3,8 4,2<br />
Bydrift 299,2 1313,4 1612,6 25461,7 2,3 % 6,3 6,3<br />
OK-avd 5293,6 26859 32152,6 370344,5 2,7 % 8,7 8,1<br />
TOTALT 9825,7 55807,3 65633 744981,7 2,5 % 8,8 8,1<br />
8,1% totalt sykefravær i 2010 var det laveste vi har hatt de siste 10 årene. Etter den gode<br />
utviklingen vi opplevde i 2010 satte vi et måltall på 7,5% for 2011. For å nå måltallet burde vi ligge<br />
noe under kvartalstallene for 2010. Allerede i 1. kvartal fikk vi en skikkelig nedtur. 1. kvartal endte<br />
på 10,5% som var en økning på 1,7 prosentpoeng. 2. kvartal endte på 8,7 – en økning på 1<br />
prosentpoeng. 3. kvartal var på samme nivå som 2010, mens 4. kvartal endte på 9,0% , som er en<br />
gledelig nedgang i forhold <strong>til</strong> 2010 på 0,5 prosentpoeng. Men økningen i de 2 første kvartalene gjør<br />
at vi ikke når måltallet og ender på 8,8%.<br />
I 2010 var det HS-avdelingen som sto for den største nedgangen. I 2011 er det de som står for den<br />
største økningen. HS-avdelingen går fra 9% i 2010 <strong>til</strong> 10,1% i 2011, en økning på 1,1 prosentpoeng.<br />
Her var det også de 2. første kvartalene der økningen var størst.<br />
Side 251
OK-avdelingen har en økning på 0,7 prosentpoeng. Også her er det de to første kvartalene hvor<br />
økningen er størst. Utviklingen i 4. kvartal er imidlertid meget positiv, der har OK-avdelingen en<br />
nedgang på 1,1 prosentpoeng.<br />
Sentraladministrasjonen og Teknisk avdeling ligger fortsatt godt innenfor det nivået som defineres<br />
som en langtidsfrisk organisasjon, men henholdsvis 4,8% og 3,8%.<br />
Bodø bydrift ender på 6,3% og Bodø byggservice ender på 11,7%, for begge er dette samme<br />
resultat som i 2010. Når det gjelder Bodø byggservice så hadde de en fin utvikling i de to første<br />
kvartalene, med nedgang på 4,4 prosentpoeng i 1. kvartal og 2,3 prosentpoeng i 2. kvartal. De to<br />
siste kvartalene øker fraværet igjen, i 4. kvartal med hele 4,7 prosentpoeng.<br />
Det å bygge en langtidsfrisk og helsefremmende organisasjon og redusere sykefraværet er et<br />
langsiktig arbeid. Når vi nå opplever en negativ utvikling er det viktig å holde fokus og ikke gi opp.<br />
PO-kontoret er i gang med å utarbeide en ny plan for revitalisering av jobbinga med å bli en<br />
helsefremmende og langtidsfrisk organisasjon.<br />
<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> vedtak<br />
Statistikk over sykefraværet for 2011 tas <strong>til</strong> orientering.<br />
Organisasjonsutvalgets behandling i møte den 01.02.2012:<br />
<strong>Forslag</strong><br />
Organisasjonsutvalget tar saken <strong>til</strong> orientering.<br />
Saken sendes <strong>til</strong> bystyret som orienteringssak.<br />
Votering<br />
Enstemmig <strong>til</strong>trådt<br />
Organisasjonsutvalgets inns<strong>til</strong>ling<br />
Organisasjonsutvalget tar saken <strong>til</strong> orientering.<br />
Saken sendes <strong>til</strong> bystyret som orienteringssak.<br />
Rolf Kåre Jensen<br />
Rådmann<br />
Side 252
Saksbehandler: Unni Bøkestad Eide<br />
Liss Eberg<br />
Personal- og organisasjonssjef<br />
Side 253
Politisk sekretariat<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
05.03.2012 14664/2012 2010/3864 X42<br />
Saksnummer Utvalg Møtedato<br />
Kommunal valgnemnd 29.03.2012<br />
12/42 Bystyret 29.03.2012<br />
Rune Madland - søknad om fritak fra vervet som meddommer<br />
i Hålogaland lagmannsrett<br />
Saksopplysninger<br />
Rune Madland søker den 5. mars 2012 om fritak fra vervet som meddommer i Hålogaland<br />
lagmannsrett.<br />
Begrunnelsen er som følger:<br />
“I 2008 ble jeg fast <strong>til</strong>satt som programleder i stiftelsen nnl (Nordnorsk Lederutvikling).<br />
Arbeidet mitt innebærer at jeg normalt alene eller sammen med en av mine kollegaer, har<br />
ansvar for lederprogram eller <strong>til</strong>svarende for offentlige og private virksomheter.<br />
I flere <strong>til</strong>feller har det vært svært vanskelig for meg å finne vikar eller omberamme allerede<br />
avtalte program for og med kunder for å tjenestegjøre i retten. Jeg har derfor sett det som<br />
nødvendig å søke fritak, og lagretten har hit<strong>til</strong> vært imøtekommende og gitt meg det.<br />
Jeg viser Domstollovens § 74 som formelt grunnlag for behandlingen av denne søknaden.”<br />
Han oppgir selv i søknaden at han sannsynligvis ble oppnevnt første gang i 2004.<br />
“§ 74. En person kan kreve seg fritatt fra valg dersom helse<strong>til</strong>stand eller andre særlige grunner <strong>til</strong>sier det,<br />
eller vedkommende har vært medlem av et utvalg av lagrettemedlemmer eller meddommere i to perioder<br />
tidligere.<br />
Avgjørelse om fritak treffes av kommunen.”<br />
Konklusjon og anbefaling<br />
Søknaden anbefales innvilget.<br />
<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> inns<strong>til</strong>ling<br />
1. Rune Madland f. 240456 innvilges fritak fra vervet som meddommer i Hålogaland<br />
lagmannsrett for inneværende periode.<br />
2. Som ny meddommer frem <strong>til</strong> 01.01.13 velges:<br />
Side 254
Linda K. Storjord<br />
Formannskapssekretær<br />
Trykte vedlegg:<br />
Ingen.<br />
Utrykte vedlegg:<br />
Ingen.<br />
Side 255
PS 12/43 Referatsaker<br />
Side 256
Byplankontoret<br />
Saksframlegg / referatsak<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
21.02.2012 11712/2012 2011/4779 122<br />
Saksnummer Utvalg Møtedato<br />
12/10 Komite for plan, næring og miljø 08.03.2012<br />
12/2 Bystyret 29.03.2012<br />
Innspill/høring <strong>til</strong> Regional Transportplan (RTP)<br />
Sammendrag<br />
I forbindelse med oppstart av arbeidet med Regional Transportplan ga bystyret sin <strong>til</strong>slutning <strong>til</strong><br />
høringsuttalelsene <strong>til</strong> “Planprogram for Transportplan Nordland” i møte den 16.juni 2011.<br />
Planprogrammet ble vedtatt i fylkesrådet 28.juni 2011. Som utgangspunkt i planprogrammet ble det<br />
etter modell fra Nordland Fylkeskommune og forslag fra Salten Regionråd etablert en<br />
arbeidsgruppe for å koordinere og utforme innspill <strong>til</strong> styringsgruppa (fylkesrådet). Arbeidsgruppen<br />
har involvert samtlige kommuner ved at de, i forhold <strong>til</strong> mandatet, har fått mulighet <strong>til</strong> å gi innspill<br />
<strong>til</strong> arbeidet.<br />
Som et resultat av dette ble det utarbeidet et dokument som ble presentert og overlevert <strong>til</strong><br />
administrativ gruppe i Nordland Fylkeskommune.<br />
Saksopplysninger<br />
Fylkestinget vedtok i sak 006/2011 oppstart av regional transportplan for Nordland fylke.<br />
Planprogrammet i denne planen ble vedtatt i fylkesrådet 28.juni 2011. For å få en best mulig<br />
medvirkning i planprosessen har fylkeskommunen, med utgangspunkt i planprogrammet, startet<br />
arbeidet med selve transportplanen for perioden 2013 – 2024. I den forbindelse har de bedt<br />
regionrådene om å utpeke arbeidsgruppe for å koordinere og utforme innspill <strong>til</strong> styringsgruppa<br />
(Fylkesrådet). Et viktig moment er at dette er en overordnet plan som skal trekke opp hovedlinjene<br />
innenfor de transportrelaterte sektorene, også i forhold <strong>til</strong> NTP. Mer detaljerte forhold vil avklares<br />
senere i forhold <strong>til</strong> de respektive handlingsprogram.<br />
Salten regionråd oppnevnte sin arbeidsgruppe med følgende deltakere:<br />
Geir Steinar Hanssen (Bodø kommune)<br />
Per Gaute Pettersen (Bodø kommune)<br />
Kristian Amundsen (Fauske kommune)<br />
Georg Heggelund (Salten regionråd) sekretariatsleder<br />
Karl-Anton Svendsen (Transportutvikling Bodø ) sekretær<br />
Side 257
Arbeidsgruppen har forholdt seg <strong>til</strong> fremlagte mandat:<br />
1. Hvordan forventer dere at regionen vil utvikle seg frem mot 2024<br />
2. Hva anser dere som de mest sentrale transportutfordringene for regionen sett i lys<br />
av beskrivelsen i punkt 1<br />
3. Flyplasstrukturen i Nordland er under debatt. Hva mener dere bør skje med<br />
flyplassen(e) i regionen frem mot 2024<br />
Ut fra dette ble det innhentet korte og konkrete innspill fra kommunene hvor resultatene av<br />
<strong>til</strong>bakemeldingene ble utferdiget i eget dokument som ble overlevert styringsgruppa 15.november<br />
2011.<br />
Konklusjon<br />
I arbeidet med innspill <strong>til</strong> Regional Transportplan (RTP) har Bodø kommune gitt et fyldig og<br />
dekkende bilde av byens utvikling, transportutfordringer og Bodø lufthavn med sin sentrale<br />
funksjon som trafikkorridor. Videre vises <strong>til</strong> saken om utarbeidelse av planprogram for<br />
transportplan Nordland der Bodø vist <strong>til</strong> arbeidet med å få etablert ny rullebane uavhengig av<br />
basevalg. Innspillene gjenspeiler også det ansvaret Bodø kommune har knyttet <strong>til</strong><br />
transportinfrastrukturen i Nordland og spesielt Salten, (jfr. bystyrevedtak PS 11/105 av 16.juni 2011<br />
“Høringsuttalelse <strong>til</strong> planprogram for Transportplan Nordland).<br />
Bodø bystyre tar <strong>til</strong> orientering innspillene <strong>til</strong> Transportplan Nordland som fremgår av vedlagte<br />
notat av 15.11.2011 utarbeidet av arbeidsgruppen.<br />
Rolf Kåre Jensen<br />
rådmann<br />
Annelise Bolland<br />
Byplansjef<br />
Henrik Brækkan<br />
kommunaldirektør<br />
Saksbehandler: Geir Steinar Hanssen<br />
Trykte vedlegg:<br />
Notat “Innspill <strong>til</strong> RTP fra Salten Regionråds arbeidsgruppe<br />
Transportplan Nordland 2013-2024. Planprogram vedtatt av fylkesrådet 28.juni 2011<br />
Utrykte vedlegg:<br />
Ingen<br />
Side 258
Innspill <strong>til</strong> Regional Transportplan (RTP) fra Salten Regionråds arbeidsgruppe<br />
Salten Regionråd (SR) sin arbeidsgruppe er oppnevnt av sekretariatsleder og referert i<br />
Arbeidsutvalget (AU) og i Regionrådet (SR). Arbeidsgruppen har bestått av følgende<br />
personer:<br />
Per Gaute Pettersen<br />
Geir Steinar Hanssen<br />
Kristian Amundsen<br />
Karl-Anton Swensen (sekretær)<br />
I <strong>til</strong>legg har sekretariatsleder Georg Heggelund deltatt i de fleste av arbeidsgruppens møter.<br />
Tilknytting av diverse fagetater og interessegrupper har ikke vært mulig mht. de frister som<br />
er satt for arbeidet.<br />
Arbeidsgruppen har involvert samtlige kommuner ved at de, i forhold <strong>til</strong> mandatet, har fått<br />
mulighet <strong>til</strong> å gi innspill <strong>til</strong> dette arbeidet. Innspillene følger vedlagt.<br />
Det har vært avholdt 3 arbeidsmøter og ett presentasjonsmøte, der følgende personer fra<br />
Nordland fylke sin administrative prosjektgruppe møtte:<br />
‣ Gisle Solvoll<br />
‣ Steinar Antonsen<br />
Arbeidsgruppen har forholdt seg <strong>til</strong> <strong>til</strong>sendte mandat, som innebærer at en må foreta en del<br />
avgrensninger, spesielt i forhold <strong>til</strong> detaljnivå. Tilbakemeldingen fra representantene fra<br />
administrative prosjektgruppe var at vi har "truffet i forhold <strong>til</strong> mandatet".<br />
Mandatet fra Nordland fylkeskommune:<br />
1. Hvordan forventer dere at regionen vil utvikle seg frem mot 2024<br />
(Stikkord: befolkningsutvikling og demografi, næringsutvikling og bosettingsmønster- begrunn<br />
svaret)<br />
2. Hva anser dere som de mest sentrale transportutfordringene for regionen sett i lys<br />
av beskrivelsen i punkt 1<br />
3. Flyplasstrukturen i Nordland er under debatt. Hva mener dere bør skje med<br />
flyplassen(e) i regionen frem mot 2024<br />
Det ble av administrativ arbeidsgruppe akseptert at innspillet ble oversendt elektronisk i<br />
dette dokumentets omfang.<br />
Innspillene følger mandatets struktur.<br />
Med bakgrunn i ovenstående fremmes følgende innspill/dokument <strong>til</strong> Regional transportplan<br />
fra Salten regionråd:<br />
Bodø<br />
15.11.2011<br />
1<br />
Side 259
Pkt. 1. (Hvordan forventer dere at regionen vil utvikle seg frem mot 2024)<br />
Vi legger <strong>til</strong> grunn SSB sin statistikk for befolkningsutvikling og SSB sin<br />
befolkningsframskrivningsmodell. I forbindelse med befolkningsframskrivingen har vi lagt <strong>til</strong> grunn<br />
middels og høy nasjonal vekst i følgende tabell.<br />
Befolkningsutvikling og befolkningsframskrivning for kommunene i Salten (SSB)<br />
Befolkningsframskrivning (SSB)<br />
Faktisk utvikling<br />
Middels vekst Endring (forhold Høy vekst<br />
2008 2011 Endring 2024 2011)<br />
2024<br />
Endring (forhold<br />
2011)<br />
Bodø 46 049 47 847 3,9 % 56 617 18,3 % 58 888 23,1 %<br />
Fauske 9 480 9 533 0,6 % 9 605 0,8 % 9 965 4,5 %<br />
Meløy 6 622 6 650 0,4 % 6 637 -0,2 % 6 888 3,6 %<br />
Saltdal 4 710 4 672 -0,8 % 4 603 -1,5 % 4 763 1,9 %<br />
Steigen 2 672 2 619 -2,0 % 2 493 -4,8 % 2 583 -1,4 %<br />
Gildeskål 2 046 2 020 -1,3 % 1 896 -6,1 % 1 958 -3,1 %<br />
Sørfold 2 000 1 989 -0,5 % 1 810 -9,0 % 1 877 -5,6 %<br />
Hamarøy 1 761 1 771 0,6 % 1 825 3,0 % 1 880 6,2 %<br />
Beiarn 1 128 1 103 -2,2 % 1 008 -8,6 % 1 035 -6,2 %<br />
Sum 76 468 78 204 2,3 % 86 494 10,6 % 89 837 14,9 %<br />
Begrunnelse og vurderinger fra kommunene, vi har mottatt innspill fra, er innarbeidet, samt<br />
vurderinger av tabellens innhold.<br />
Bodø:<br />
Bodø by er sterkt voksende og har fra 2008 og <strong>til</strong> 2011 hatt en økning på 3,9 %, som utgjør hele<br />
1798 innbyggere. Ser vi videre på befolkningsframskrivingen, både ved middels og høy vekst, ser en<br />
at prognosen gir økning mellom 18,3 % og 23,1 %, som vil kunne utgjøre en befolkningsøkning<br />
mellom 8770 <strong>til</strong> 11041 personer. Hvis en studerer dette i forhold <strong>til</strong> øvrige kommuner i Salten er det<br />
liten tvil om at Bodø vil være “motoren” i Salten, gitt at dette slår <strong>til</strong>.<br />
Følgende forutsetning legges <strong>til</strong> grunn for å styrke Bodø/regionens utvikling.<br />
“Det overordna målet i nasjonal transportplan er å gjøre transportsystemet effektivt, <strong>til</strong>gjengelig,<br />
sikkert og miljøvennlig, og på den måten dekke samfunnets behov for transport og samtidig styrke en<br />
regional utvikling. Hovedmålene er:<br />
1. Bedre fremkommelighet og reduserte avstandskostnader. Dette betyr blant annet at<br />
næringslivet styrker sin konkurranseevne og hovedtrekkene i bosetningsmønstret<br />
opprettholdes.<br />
2. Økt trafikksikkerhet. Her <strong>til</strong>sier nullvisjonen at antall drepte eller hardt skadde i<br />
transportsystemet skal reduseres.<br />
3. Oppfylle miljø- og klimamål. Transportsystemet må utformes slik at det bidrar <strong>til</strong> å redusere<br />
klimagassutslipp og miljøskadelige virkninger samt medvirke <strong>til</strong> å oppfylle nasjonale mål og<br />
internasjonale krav.<br />
4. Sikre <strong>til</strong>gjengelighet for alle. Transportsystemet skal gjøres <strong>til</strong>gjengelig for alle gjennom<br />
universell utforming”<br />
Bodø kommune passerte 48 000 innbyggere i 2011. Følgende argumenter for videre vekst fremmes:<br />
“Veksten gjenspeiles i by- og tettstedsutviklingen som de siste årene har vært preget av en offensiv<br />
byutvikling med mange større utbyggingsprosjekter. Rollen som trafikknutepunkt er styrket gjennom<br />
store samferdsels- og transportprosjekter knyttet <strong>til</strong> veipakke Salten, Bypakke Bodø og utviklingen av<br />
Bodø havn. Gjennom Bypakke Bodø arbeides det med en rekke planer som vil gi byen et nytt og<br />
bedre samferdselssystem, inkludert satsing på kollektiv, sykkel og myke trafikanter.”<br />
2<br />
Side 260
“Det forventes en nasjonal vekst i kunnskapsintensive næringer, som primært vil komme i byer og<br />
sentrale strøk. For Bodø betyr dette både en mulighet og en rekrutteringsutfordring knyttet <strong>til</strong> høyt<br />
utdannede ”unge voksne”. Samtidig er det et økende fokus også på faglært arbeidskraft, og frafall i<br />
videregående skole, spesielt knyttet <strong>til</strong> yrkesfag er en generell utfordring.”<br />
“Gjennom etablering av Universitetet i Nordland, har Bodø og Nordland en unik mulighet <strong>til</strong> å <strong>til</strong>trekke<br />
seg studenter og ansatte fra inn- og utland, samt utvikle næringsliv og FoU-miljø i nord. Bodø kan<br />
videreutvikles som vertskapsby for elever, studenter og pendlere. Og sammen med universitetet og<br />
næringslivet kan Bodø bidra <strong>til</strong> økt samhandling, innovasjon og verdiskaping i nord.<br />
Studenttallet for universitetet i Nordland nærmer seg 6000 studenter med en målsetning om<br />
ytterligere vekst.”<br />
Fauske:<br />
Fauske kommune har hatt en befolkningsøkning på 0,6 % fra 2008 <strong>til</strong> 2011, som utgjør 53 personer.<br />
Befolkningsframskrivingen viser en mulig økning på 0,8 % ved middels vekst og 4,5 % ved høy vekst.<br />
Inntrer prognosen for høy vekst vil befolkningsøkningen kunne øke med 432 personer.<br />
Det forventes at Bodø kommune fortsatt vil ha sterk vekst i folketallet fra mot 2024, Fauske <strong>til</strong>nærmet<br />
0 vekst. En ser også for seg at bosetningsmønstret endres ved at flere flytter <strong>til</strong> sentrene, også innen<br />
kommunen.<br />
Meløy:<br />
Meløy kommune hadde en befolkningsøkning på 0,4 % fra 2008 <strong>til</strong> 2011, som utgjør 28 personer.<br />
Befolkningsframskrivingen viser en mulig nedgang på -0,2 % ved middels vekst og økning på 3,6 %<br />
ved høy vekst. Inntrer prognosen for høy vekst vil befolkningsøkningen kunne øke med 238 personer.<br />
Oppsummert legges det <strong>til</strong> grunn at i 2024 vil bosetningsmønstret og demografien i Meløy minst vil<br />
være av den størrelse som er i dag. En viktig forutsetning er gode transportløsninger.<br />
Meløy kommune har sterk fokus på næringsutvikling og mener at befolkningsframskrivingen fra SSB,<br />
med en økning på ca. 240 personer, vil kunne være innen rekkevidde innen 2024. Det utelukkes ikke<br />
en sterkere økning, som følge av økt samarbeid med nabokommuner, blant annet som følge av videre<br />
utviklingen/styrkingen av regionsentret Ørnes. I så måte er det viktig og merke seg at Meløy<br />
kommune i sør grenser mot Helgelandsregionen. Mellom byene Bodø og Mo vil Meløy, med<br />
regionsentret Ørnes, fremstå som en naturlig senter og BAS-Region.<br />
Målsettingen er 7000 innbyggere i 2024.<br />
Saltdal:<br />
Saltdal kommune har hatt en befolkningsnedgang på -0,8 % fra 2008 <strong>til</strong> 2011, som utgjør 38<br />
personer. Befolkningsframskrivingen viser en mulig nedgang på -1,5 % ved middels vekst og økning<br />
på 1,9 % ved høy vekst. Inntrer prognosen for høy vekst vil befolkningsøkningen kunne øke med 91<br />
personer.<br />
Saltdal kommune legger <strong>til</strong> grunn en samlet befolkningsøkning for Bodø, med omland, opp mot 2 %.<br />
Dette begrunnes med følgende:<br />
“Med omland forstås BAS område med en daglig transporttid på vei, bane eller båt inn <strong>til</strong> byen på 80<br />
minutter.<br />
Veksten i Bodø og omland relateres <strong>til</strong> industriell klyngedannelse fundamentert på de industrielle miljø<br />
regionen har i dag i Meløy, Saltdal, Sørfold og Bodø kommune, samt Bodø kommunes egen vekstkraft<br />
som fylkeshovedstad.”<br />
3<br />
Side 261
Steigen:<br />
Steigen kommune har hatt en befolkningsnedgang på -2,0 % fra 2008 <strong>til</strong> 2011, som utgjør 53<br />
personer. Befolkningsframskrivingen viser en mulig nedgang på -2,0 % ved middels vekst og nedgang<br />
på -1,4 % ved høy vekst. Inntrer prognosen for høy vekst vil befolkningsnedgangen kunne resultere i<br />
36 færre personer.<br />
Kommunen har ambisjoner om å stabilisere, og på sikt øke folketallet i kommunen. Nedgangen<br />
innenfor primærnæringene har i stor grad blitt kompensert av oppdrettsnæringen, samt positiv<br />
utvikling innenfor reiseliv og servicenæringer. Kommunen vil også legge bedre <strong>til</strong> rette for pendlere og<br />
fritidsbrukere (hytter etc.)<br />
Gildeskål:<br />
Gildeskål kommune har hatt en befolkningsnedgang på -1,3 % fra 2008 <strong>til</strong> 2011, som utgjør 26<br />
personer. Befolkningsframskrivingen viser en mulig nedgang på -6,1 % ved middels vekst og nedgang<br />
på -3,1 % ved høy vekst. Inntrer prognosen for høy vekst vil befolkningsnedgangen kunne resultere i<br />
62 færre personer.<br />
Sørfold:<br />
Sørfold kommune har hatt en befolkningsnedgang på -0,5 % fra 2008 <strong>til</strong> 2011, som utgjør 11<br />
personer. Befolkningsframskrivingen viser en mulig nedgang på -9,0 % ved middels vekst og nedgang<br />
på -5,6 % ved høy vekst. Inntrer prognosen for høy vekst vil befolkningsnedgangen kunne resultere i<br />
112 færre personer.<br />
Hamarøy:<br />
Hamarøy kommune har hatt en befolkningsøkning på 0,6 % fra 2008 <strong>til</strong> 2011, som utgjør 10<br />
personer. Befolkningsframskrivingen viser en mulig økning på 3,0 % ved middels vekst og 6,2 % ved<br />
høy vekst. Inntrer prognosen for høy vekst vil befolkningsøkningen kunne øke med 109 personer.<br />
Sett fra Hamarøy kommunes ståsted er det vesentlig å understreke at det i Nordland finnes to<br />
områder som av fylkeskommunen og KRD er definert som såkalte småsamfunnsområder som pga.<br />
særskilte avstandsutfordringer ikke omfattes av de større bo-, arbeids- og serviceregionene (BASregioner)<br />
som knytter regionsentra og omland tidsmessig nærmere sammen. Nord-Salten er et av<br />
disse to områdene. Særlig når BAS-regioner kobles <strong>til</strong> uttalelser som den i første setning i andre<br />
avsnitt - En positiv regional samfunnsutvikling med vekst i befolkningstallet og økt verdiskaping<br />
forutsetter en moderne transportinfrastruktur og et effektivt transportsystem - er det viktig at det ikke<br />
gjøres på en slik måte at områdene utenfor BAS-regionene faller utenfor.<br />
Etter Hamarøy kommunes mening er det viktig å fremheve at skal Hamarøy og Nord-Salten forøvrig<br />
kunne ta del i en positiv regional samfunnsutvikling, med vekst i folketall og verdiskaping, må det<br />
satses sterkere på en moderne transportinfrastruktur også her.<br />
Det er viktig og bra at planprogrammet reflekterer samhandlingsreformens fokus på forebyggende<br />
folkehelsearbeid. Hamarøy kommune er en av fylkets sterkeste folkehelsekommuner - en<br />
foregangskommune som ønsker å profilere dette arbeidet videre. I <strong>til</strong>legg er Hamarøy en<br />
kulturkommune som <strong>til</strong>trekker seg mange <strong>til</strong>reisende og besøkende fra inn- og utland. Kommunen<br />
ønsker at det allerede i planprogrammet signaliseres politisk vilje og forståelse for nødvendigheten av<br />
å kople viktige satsningsområder som kultur og folkehelse opp mot annen infrastruktur, og da på en<br />
slik måte at kommuner som vår, som profilerer og kopler helse, kultur, miljø og reiseliv, kan<br />
prioriteres mht. <strong>til</strong>rettelagte gang- og sykkelveier etc.<br />
4<br />
Side 262
Beiarn:<br />
Beiarn kommune har hatt en befolkningsnedgang på -2,2 % fra 2008 <strong>til</strong> 2011, som utgjør 25<br />
personer. Befolkningsframskrivingen viser en mulig nedgang på -8,6 % ved middels vekst og nedgang<br />
på -6,2 % ved høy vekst. Inntrer prognosen for høy vekst vil befolkningsnedgangen kunne resultere i<br />
68 færre personer.<br />
Nordland er kanskje det fylket med størst vekstpotensiale i Norge. Vi har grunn <strong>til</strong> å tro at det vil skje<br />
en økonomisk vekst i Nord-Norge, og at industri, næringsliv og befolkning vil øke. Selv om potensiale<br />
for vekst er stort i nordland, vil det være en utfordring å greie å demme opp for sentraliseringen innad<br />
i fylket og beholde den desentraliserte strukturen vi har i dag. Naturressursene vi ønsker å utnytte,<br />
som fisk, landbruk, industri, bergverksressurser og vannkraft, ligger ikke bare i de store sentrene,<br />
men også ute i de små kommunene.<br />
Oppsummert pkt. 1.<br />
I følge tabellen har det vært en økning i antall innbyggere i Salten med 2,3 % fra 2008 (1. januar) <strong>til</strong><br />
2011 (1. januar), som utgjør 1736 personer. Av dette har veksten i Bodø bidratt med en økning på<br />
1798 personer.<br />
Fortsette veksten i samme takt, som de 3 foregående år, vil det per 1. januar 2023 være 85 651<br />
personer i Salten. En slik vekst anses som realistisk og indikerer samme trend og omfang (<strong>til</strong>nærmet)<br />
som befolkningsframskrivingen fra SSB ved høy vekst, opp mot 89 837 personer i 2024.<br />
Bodø vil i følge modellen være “motoren” i denne utviklingen, mens flere av de mindre kommunene vil<br />
kunne bli belastet med noe befolkningsnedgang.<br />
Salten har et variert næringsliv som fordrer gode samferdselsløsninger, blant annet for å redusere<br />
avstandsulempene.<br />
Legger en framskrivningsmodell <strong>til</strong> SSB <strong>til</strong> grunn vil kommunene Bodø, Fauske, Meløy, Saltdal og<br />
Hamarøy kunne bidra <strong>til</strong> befolkningsøkningen, i større og mindre grad.<br />
Det forventes blant annet at følgende næringer vil bidra <strong>til</strong> økt bosetning i Salten:<br />
Industri<br />
Marine næringer (fiskeri og oppdrett)<br />
Utvinning av mineraler<br />
Turisme/opplevelser<br />
Jordbruk<br />
Handel/service<br />
Kompetanse (universitet/skoler/sterke miljøer)<br />
Transport<br />
Havner<br />
Olje/gass<br />
Offentlig sektor<br />
Eventuelt nye næringer<br />
Det er viktig at en legger <strong>til</strong> rette for at eventuelle nye næringer etableres i Salten. Med dette menes<br />
at det i fremtidige infrastrukturinvesteringer planlegger for fremtiden slik at en på “relativt” kort tid<br />
kan <strong>til</strong>rettelegge for nye virksomheter, blant annet ved <strong>til</strong>rettelegging for modulvogntog (25,25 meters<br />
lengde og 60 tonn totalvekt).<br />
Med dette anser vi Salten som en vekstregion, der det blant annet legges <strong>til</strong> grunn at nødvendige<br />
samferdselsløsninger kommer på plass. Noe av forutsetningene for vekst i regionen er at<br />
befolkning/næringsliv gis tidsriktige og effektive samferdsel- og transportløsninger, blant annet er<br />
satsingen på passasjer- og godsknutepunktet Bodø av stor betydning for nevnte utvikling.<br />
5<br />
Side 263
Pkt. 2 (Hva anser dere som de mest sentrale transportutfordringene for regionen<br />
sett i lys av beskrivelsen i punkt 1)<br />
Definisjon av transportkorridorer/ruter i Salten:<br />
‣ Vei og fergesamband<br />
o Transportkorridorer<br />
• E6 med fergesambandene Bognes-Skarberget (E6) og Bognes-Lødingen (E6-<br />
E10)<br />
• RV80 (Bodø-Fauske) med fergesambandene Bodø-Moskenes-Værøy-Røst<br />
(RV80-E10)<br />
• FV17 (Bodø/Gildeskål/Meløy) med fergesambandet Forøy-Ågskaret (FV17)<br />
• RV77 (Graddis)<br />
o Transportruter (armer)<br />
• FV834 (Kjerringøy) med fergesambandet Festvåg-Misten<br />
• FV812 (Saltstraumen-Saltdal)<br />
• FV813 (Beiarn)<br />
• FV81 (Hamarøy/Skutvik) med fergesambandet Skutvik-Svolvær (FV81-E10)<br />
• FV835 (Steigen) pluss FV633 (Helnessund)<br />
• FV830 (Sulitjelma)<br />
• FV838 (Inndyr/Sund)<br />
‣ Buss (transportkorridorer/ruter), medtas i veier<br />
o Halsa-Bodø<br />
o Bodø-Fauske-Steigen-Hamarøy<br />
o Bodø-Fauske-Saltdal<br />
o Bodø-Skellefteå<br />
‣ Bane (transportkorridorer/ruter)<br />
o Nordlandsbanen (passasjer)<br />
o Regionpendelen<br />
o Godstog Bodø-Trondheim-Oslo<br />
‣ Fly (transportkorridorer/ruter) medtas i pkt. 3 (jfr. mandat)<br />
o Bodø lufthavn<br />
• Regionale ruter<br />
• Lokale ruter<br />
‣ Båtruter<br />
o Kystgodsruta (Bodø-Helgeland)<br />
o NEX I (Bodø-Sandnessjøen)<br />
o NEX II (Bodø-Svolvær)<br />
o Hurtigruten (Bodø og Ørnes)<br />
o Nord Norge-linjen (Bodø-Alta)<br />
‣ Farleder<br />
o Hovedled/biled<br />
‣ Havner<br />
o Trafikkhavner<br />
‣ Annet<br />
o Kollektivsatsing<br />
o Innspill relevante rapporter<br />
o Forventninger <strong>til</strong> RTP<br />
o Videre involvering<br />
6<br />
Side 264
Gladstad<br />
Vik<br />
Berg<br />
Husøy<br />
Brønnøysund<br />
Røstlandet<br />
Terråk<br />
Silvalen<br />
Lovund<br />
Tjøtta<br />
Hommelstø<br />
Sandnessjøen<br />
Sørland<br />
Leland<br />
Nesna<br />
Sørvågen<br />
Mosjøen<br />
Reine<br />
Trofors<br />
Hemnesberget<br />
Gravdal<br />
Ballstad<br />
Reipå<br />
Leknes<br />
Ørnes<br />
Finneidfjord<br />
Korgen<br />
Bjerka<br />
Stamsund<br />
Glomfjord<br />
Hattfjelldal<br />
Sørarnøy<br />
Inndyr<br />
Hauknes<br />
MoiRana<br />
Henningsvær<br />
Løpsmarka<br />
Bodø<br />
Bø<br />
Kabelvåg<br />
Straume<br />
Storforshei<br />
Svolvær<br />
Skrova<br />
Løding<br />
Melbu<br />
Sandnes<br />
Stokmarknes<br />
Misvær<br />
Myre<br />
Strømsnes<br />
Alsvåg<br />
Røkland<br />
Sortland<br />
Fauske<br />
Rognan<br />
Strand<br />
Røsvik<br />
Sigerfjord<br />
Risøyhamn<br />
Hamarøy<br />
Straumen<br />
Lødingen<br />
Sulitjelma<br />
Kjøpsvik<br />
Fjelldal<br />
Ramsund<br />
Ballangen<br />
Liland<br />
Bogen<br />
Håkvik<br />
Narvik<br />
Bjerkvik<br />
Beisfjord<br />
Listen over transportkorridorer/ruter en indikasjon på nødvendige “livsnerver” for videre utvikling i<br />
regionen. Definerte transportkorridorer og transportruter i Salten illustreres i figuren under.<br />
Transportkorridorer og<br />
transportruter (armer) i Salten<br />
Lødingen<br />
E10<br />
Skarberget<br />
E6<br />
Transportkorridorer<br />
Transportruter (arm)<br />
FV81<br />
E6<br />
<strong>Forslag</strong> nye transportruter<br />
Trafikkhavner<br />
Båtruter (korridorer)<br />
Moskenes<br />
E10<br />
FV835<br />
Jernbane<br />
Hurtigrute/Nord Norge-linjen/Nex II<br />
Kystveien<br />
E6<br />
Bodø lufthavn<br />
(Nordlands stamflyplass)<br />
FV834<br />
RV80<br />
Sørfold havn<br />
Bodø havn<br />
FV17<br />
FV812<br />
FV830<br />
Fastlandsforbindelse (Meløya)<br />
Fjordveien<br />
FV813<br />
Glomfjord havn<br />
RV77<br />
Hurtigrute/Kystgodsrute/Nex I<br />
Tverrtunell<br />
Storvik-Reppen<br />
Jernbane<br />
E6<br />
Videre kommenteres hver enkelt transportkorridor og transportruter.<br />
Vei:<br />
Vi har definert ovenstående veier som viktige transportkorridorer innad i regionen og inn/ut av<br />
regionen. I <strong>til</strong>legg er det flere andre veier i regionen/kommunene som vil kunne ha stor betydning for<br />
intern/regional utvikling, noen av disse nevnes i forbindelse med gjennomgangen.<br />
Først gjennomgås transportkorridorene:<br />
Det som omhandler <strong>til</strong>knyttete fergesamband og bussruter, og som er påpekt, inngår i<br />
gjennomgangen.<br />
E6:<br />
Transportkorridor<br />
E6 er eneste gjennomgående vei i Nordland, og binder dermed Nordland fylke med resten av landet.<br />
I Salten går Europavei 6 går gjennom kommunene, Hamarøy, Sørfold, Fauske og Saltdal.<br />
7<br />
Side 265
E6 er <strong>til</strong>knyttet en rekke viktige <strong>til</strong>førselsveier i Salten, blant annet RV80 (Bodø/FV17), RV77<br />
(mellomriksvei), FV81 (Hamarøy), FV835 (Steigen) og FV812 (Beiarn (FV813)/Saltstraumen (FV17)-<br />
Saltdal (E6)). I <strong>til</strong>legg knyttes E10 sammen med E6 av fergesambandet Bognes-Lødingen. E6 er med<br />
fergesambandet Bognes-Skarberget i Hamarøy “brutt”.<br />
Sambandet Drag-Kjøpsvik (RV827) er alternativ trase <strong>til</strong> E6 over Tysfjorden. Blant annet benyttes<br />
denne omkjøringsveien av noe tungtrafikk, samt ved værforhold der sambandet Bognes Skarberget er<br />
stengt.<br />
Viktigste funksjon<br />
E6 sine viktigste funksjoner er å være en gjennomgående transportkorridor og transportrute internt i<br />
Salten. I <strong>til</strong>legg knyter den sammen Salten med nevnte <strong>til</strong>knyttete veier, blant annet RV 80 som er<br />
videre <strong>til</strong>knyttet E10 via fergesambandet Bodø-Moskenes og FV17 som er eneste transportkorridor<br />
langs kysten (sørover).<br />
E6 er også en viktig del av øst-vest forbindelsen Lofoten-Bodø-Sverige. Internt i Salten-regionen er<br />
veien viktig mht. utvikling av en velfungerende BAS-region.<br />
Forventet transportbehov<br />
Ikke kvantifisert. Dagens trafikk vil kunne fremskaffes fra Statens Vegvesens trafikkdatabase. En<br />
bedre utvikling av E6 vil kunne medføre økt trafikk, blant annet i forhold <strong>til</strong> grensetrafikken (øst-vest)<br />
hvis RV77 får sin løsning.<br />
Utover ovenstående forventes det en generell trafikkøkning, blant annet i forhold <strong>til</strong> næringstransport<br />
og økt pendleraktivitet innad i BAS regionen. Fauske vil i så måte være et sentralt knutepunkt, samt at<br />
havna i Sørfold vil kunne få en større rolle i forhold <strong>til</strong> mulig transport og utskiping av mineraler, her<br />
nevnes mineraler fra Sulitjelma, Saltfjellet, Ljøsenhammeren (Misvær) og Hamarøy/Sørfold<br />
(Linnajavrre). Mineralene fra Ljøsenhammeren er planlagt utskipet ved etablering av en ny havn rett<br />
nord for Rognan, ved E6.<br />
Infrastruktur<br />
Følgende flaskehalser påpekes:<br />
Ruter<br />
‣ Parsellen Borkamo-Sørelv<br />
‣ Strekningen mellom Rognan-Fauske foreslås omlagt på parsellen Setså-Finneid ved<br />
tunelløsning gjennom Setså for å unngå Setsåstigningen. Videre må Finneid bru etableres<br />
‣ Tunnelutbedringer på E6 gjennom Sørfold, samt tunell gjennom Ulvsvågskaret samt<br />
utbedringer av kurvaturen på E6 gjennom Hamarøy<br />
‣ Det bør i forbindelse med investeringer og utbedringer <strong>til</strong>rettelegges for modulvogntog<br />
(25,25m og 60 tonn) der dette er hensiktsmessig, blant annet mellom Sørfold havn og RV77 i<br />
Saltdal.<br />
‣ Det er behov for utbedring av flaskehalser, blant annet utbedring av den generelt dårlige<br />
veistandarden og de mange stigningene mellom Ballangen og Fauske. I <strong>til</strong>legg vises det <strong>til</strong><br />
konkrete forhold som er omhandlet i Transportplan Nord Salten.<br />
‣ Omlegging av E6 utenfor Fauske sentrum, med <strong>til</strong>knytning RV80 nord for Fauske sentrum<br />
Det påpekes at noe av buss<strong>til</strong>budet ikke svarer <strong>til</strong> publikums forventninger og behov, der det<br />
etterlyses bedre samordning i forhold <strong>til</strong> andre transportmidler, blant annet korrespondanser med<br />
andre transportmidler.<br />
Generelt bes det om at en i samferdselsplanleggingen <strong>til</strong>rettelegger bedre for reisende behov, blant<br />
annet i forhold <strong>til</strong> pendling innenfor BAS regionen. Eksempler på dette kan være <strong>til</strong>passete rutetider <strong>til</strong><br />
jobb, frekvens og strømlinjeforming i forhold <strong>til</strong> reisetid.<br />
8<br />
Side 266
RV80:<br />
Transportkorridor<br />
Riksvei 80 er en viktig/sentral <strong>til</strong>førselsvei fra E6 <strong>til</strong>/fra Bodø og Lofoten, samt internt i Bodø<br />
kommune. I <strong>til</strong>legg ender FV17 opp i <strong>til</strong>knytning med RV 80 på Tverlandet, samt at RV80, med<br />
fergesambandet Bodø-Værøy-Røst-Moskenes, binder sammen Lofoten (E10), og nevnte øyer, med<br />
Bodø og E6. Det presiseres at RV80 strekker seg fra Fauske (E6) – Bodø - Moskenes (E10).<br />
Viktigste funksjon<br />
RV80 er eneste riksvei <strong>til</strong>/fra Bodø og er dermed av vital betydning for Bodø og nevnte korridorer.<br />
Utbedringene av RV80 bidrar i sterk grad <strong>til</strong> en nærmere <strong>til</strong>knytning mellom Bodø og Fauske, samt<br />
resten av regionen, blant annet i et BAS utviklingsperspektiv.<br />
I Bodø sentrum deler RV80 seg ved en at en arm strekker seg <strong>til</strong> Bodø lufthavn og den andre går ned<br />
<strong>til</strong> Bodø havn med <strong>til</strong>knytning <strong>til</strong> nevnte fergesamband.<br />
RV 80 binder Bodø by sammen ved at den blant annet er hovedkanalen for rushtrafikken i forbindelse<br />
med daglige arbeidsreiser.<br />
Forventet transportbehov<br />
Dagens trafikk vil kunne fremskaffes fra Statens Vegvesens trafikkdatabase. Bodø by er sterkt<br />
voksende, samt at BAS regionen knyttes tettere sammen, som bidrar <strong>til</strong> økt trafikk (pendling)<br />
RV 80 er Nord Norges mest trafikkerte vei, spesielt i byområdene, samt at den er <strong>til</strong>knyttet Bodø havn<br />
der det transporteres betydelige godsmengder. RV80 har således en sentral del i Bodø sin rolle som<br />
trafikknutepunkt. I nevnte fergesamband (Bodø-Lofoten) ble det i 2010 fraktet 18 525 TEU<br />
(Containere) med bil. I <strong>til</strong>legg kommer annen personbiltransport og tungtrafikk.<br />
Infrastruktur<br />
I forhold <strong>til</strong> Bodø nevnes følgende forhold vedrørende <strong>til</strong>rettelegging for syklister:<br />
‣ Etablering av sammenhengende sykkelveinett langs hovedlinjene, helt <strong>til</strong> Tverlandet.<br />
‣ Videreføring av forprosjekt “Klimabeskyttelse for gående og syklende”.<br />
‣ Jobbe for nasjonal status som “Sykkelby i Nord”.<br />
Bodø kommune påpeker følgende behov for utbedringer/investeringer på RV80:<br />
Ruter<br />
‣ Utvidelse av RV 80 mellom Løding og Valnesfjord<br />
‣ Diverse rundkjøringer mellom Bodøelva og flyplassen<br />
‣ Ny trase Havna-Hunstadmoen<br />
‣ Mørkved-Hunstadmoen<br />
‣ Vikan-Bertnes<br />
‣ Tilrettelegging for modulvogntog (25,25 m, 60 tonn) med <strong>til</strong>knytning <strong>til</strong> E6 og RV77 (Sverige)<br />
‣ Omlegging av E6 utenfor Fauske sentrum med <strong>til</strong>knytning RV80 utenfor sentrum.<br />
Det vises <strong>til</strong> kollektivplan Bodø. Følgende forslag nevnes:<br />
‣ Timesekspress mellom Bodø og Fauske, linket opp mot flyplass<br />
‣ Økte rammer <strong>til</strong> busstransporten (Økt frekvens, lavere priser og endret tidsvindu)<br />
‣ Utforming av større busstopp/knutepunkt<br />
9<br />
Side 267
FV17:<br />
Transportkorridor<br />
Fylkesvei 17 er en alternativ transportkorridor <strong>til</strong> E6, fra Tverlandet (RV80) <strong>til</strong> Mo FV(10) og videre ned<br />
<strong>til</strong> Steinkjer. For Salten regionen binder FV17, som en stamvei, sammen kommunene Bodø, Beiarn,<br />
Gildeskål og Meløy. FV 17 er “brutt” i Meløy ved at det er fergesamband mellom Forøy-Ågskaret.<br />
Viktigste funksjon<br />
Følgende funksjoner for FV17 fremheves:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Hovedtransportåre for Meløy<br />
Nasjonal Turistveg (Stokkvågen (Lurøy)-Storvik (Gildeskål))<br />
Beredskapsfunksjon (Brann, politi, ambulanse med mer)<br />
Godstransport<br />
Persontransport<br />
Gir <strong>til</strong>knytning <strong>til</strong> andre transportformer som fly og tog<br />
Knytter regionen <strong>til</strong> E6 via RV80, FV812 (Saltdal) og FV12 (Rana)<br />
Tilknyttet adkomstvei <strong>til</strong> Inndyr og Sør Arnøy (FV838)<br />
o Transportvei for foredlet fiskeprodukter og innsatsprodukter <strong>til</strong>/fra Sør Arnøy og<br />
Sundsfjord<br />
Forventet transportbehov<br />
Ikke kvantifisert. Dagens trafikk vil kunne fremskaffes fra Statens Vegvesens trafikkdatabase.<br />
Tungtransport og annen næringstransport gjennom Meløy og <strong>til</strong>/fra/internt i Meløy benytter FV17.<br />
Dette betyr at næringslivet og industrien i Meløy kommune må legge <strong>til</strong> grunn transportstandarden på<br />
FV17 mht. konkurranseforhold og rammebetingelser, som ofte er avgjørende for etablering/utvikling<br />
av bedrifter.<br />
Internt i Bodø kommune er FV17 av stor betydning for interntrafikken, som er økende, samt økt<br />
næringstransport og turisme. FV17 er også viktig i forhold <strong>til</strong> transport relatert <strong>til</strong> marin næring, blant<br />
annet i Gildeskål.<br />
Infrastruktur<br />
Med bakgrunn i den turisme som relateres <strong>til</strong> Saltstraumen burde FV17 få status som Nasjonal<br />
turistvei helt frem <strong>til</strong> Saltstraumen.<br />
Skal FV17 fremstå som en fullverdig, og alternativ (<strong>til</strong> E6), transportkorridor for trafikken <strong>til</strong>/fra og<br />
internt i Meløy, bør de største flaskehalsene utbedres. I Meløy fremheves følgende behov for<br />
utbedringer av FV17:<br />
‣ Glombergan - Setvikdalen<br />
‣ Neverdalen-Selstad<br />
‣ Eidbukt-Spildra<br />
‣ Storvik-Reppen (Etter alternativ 1. (brualternativet)).<br />
Skaugvollia i Gildeskål er ofte en utfordring for tungtransporten om vinteren og bør således utbedres<br />
mht. stigningsforhold/kurvatur.<br />
I <strong>til</strong>legg er det et stort behov for utbedring av strekningen Røytvika-Kilboghamn (Lurøy/Rødøy).<br />
I sum vil ovenstående kunne bidra <strong>til</strong> at FV17 ble en effektiv transportkorridor for kommunene mellom<br />
Bodø og Mo.<br />
10<br />
Side 268
Meløy kommunestyre har åpnet for bompengefinansiering av prosjekt (Spildra-Glomfjord).<br />
En gjennomføring av prosjektet Storvik-Reppen vil, naturlig nok, gjøre fergesambandet Forøy-<br />
Ågskardet overflødig. Ferge<strong>til</strong>skuddet vil således være med å finansiere en betydelig del av prosjektet<br />
(inn<strong>til</strong> 30 år).<br />
Inn<strong>til</strong> fergesambandene langs FV17, og i Meløybassenget, erstattes av nye veiprosjekt påpekes<br />
behovet for økt frekvens og kapasitet, samt bedre <strong>til</strong>rettelegging for befolkning, pendlere, kommunen<br />
og næringslivet.<br />
Følgende veiprosjekter/nyanlegg foreslås for å binde kommunen bedre sammen, samt mer effektive<br />
transportløsninger:<br />
Ruter<br />
‣ Meløys fastlandsforbindelse<br />
‣ Tverrtunell Bjærangen-Storvik<br />
‣ Storvik-Reppen (Etter alternativ 1. (brualternativet)).<br />
Det er ønske om morgenrute fra Bodø <strong>til</strong> Meløy (buss).<br />
RV77:<br />
Transportkorridor<br />
Riksvei 77 er eneste mellomriksvei i Salten. Veien er <strong>til</strong>knyttet E6 på Norsk side.<br />
Viktigste funksjon<br />
‣ Skal ivareta forbindelsen fra Salten regionen <strong>til</strong>/fra Sverige/kontinentet i forhold <strong>til</strong> tungtrafikk<br />
og annen trafikk, spesielt viktig mht. oppdrettsnæringen<br />
‣ Lokal trafikk <strong>til</strong>/fra Junkerdal<br />
‣ Yrkestrafikk mellom Nord Sverige og Salten/Nordland<br />
‣ Reiseliv og turisme<br />
‣ Korteste vei fra Vest Lofoten/Saltenregionen i forhold <strong>til</strong> internasjonalt marked<br />
Forventet transportbehov<br />
Ikke kvantifisert. Dagens trafikk vil kunne fremskaffes fra Statens Vegvesens trafikkdatabase. Økt<br />
transportbehov vil oppstå ved utbedring av veien, samt at det vil styrke samhandlingen mellom Salten<br />
regionen og Sverige/kontinentet.<br />
Infrastruktur<br />
Dagens trase over fjellet er en stor flaskehals for blant annet næringstransporten. Det er derfor behov<br />
for tunell gjennom Kjernfjellet, og at en eventuelt ser en slik investering i sammenheng med<br />
ferdigs<strong>til</strong>lelse av E6 (Sørelva-Borkamo).<br />
Ruter<br />
Silverekspressen (Bodø-Skellefteå) er viktig og bør videreutvikles, også som lokal rute, samt<br />
samhandling med Sverige. Ruten består av kombikjøretøy som tar både gods og passasjerer.<br />
11<br />
Side 269
Videre gjennomgås transportruter (armer <strong>til</strong> transportkorridorer)<br />
FV834 (Kjerringøy)<br />
Transportrute<br />
Fylkesvei 834 er en transportrute mellom Bodø by og Kjerringøy, inklusiv fergesambandet Festvåg-<br />
Misten. FV834 vil inngå i en eventuell fremtidig videreføring av “Kystriksveien” <strong>til</strong> Steigen.<br />
Viktigste funksjon<br />
FV834 er eneste transportrute mellom Bodø og Kjerringøy, samt at det er <strong>til</strong>førselsvei <strong>til</strong> samtlige<br />
tettsteder/bydeler på “Nordsia” av Bodø by.<br />
Forventet transportbehov<br />
Ikke kvantifisert. Dagens trafikk vil kunne fremskaffes fra Statens Vegvesens trafikkdatabase. FV834<br />
ivaretar samlet transportbehov som bedrifter, befolkning og turismen genererer.<br />
Infrastruktur<br />
Følgende utbedringsbehov påpekes:<br />
Ruter<br />
‣ Utbedring av veien<br />
‣ Oppklassifisering <strong>til</strong> 10 tonns vei<br />
‣ Fastlandsforbindelse <strong>til</strong> Kjerringøy<br />
‣ Fergesamband Kjerringøy-Steigen<br />
Bussruter, Fergesamband<br />
FV812 (Beiarn (FV813)/Saltstraumen (FV17)-Saltdal (E6))<br />
Transportrute<br />
Fylkesvei 812 er transportrute mellom Saltstraumen (FV17) og Saltdal (E6), samt at det er eneste<br />
forbindelse <strong>til</strong> Beiarn kommune (FV813).<br />
Viktigste funksjon<br />
FV812 er eneste adkomst/transportrute <strong>til</strong>/fra Misvær, Skjerstad og Beiarn.<br />
Forventet transportbehov<br />
Ikke kvantifisert. Dagens trafikk vil kunne fremskaffes fra Statens Vegvesens trafikkdatabase. Ethvert<br />
transportbehov og mulig utvikling av nevnte steder er prisgitt FV812 sin bæreevne og standard. Blir<br />
det uttak av mineraler på Ljøsenhammeren vil transporten bli utført på FV812 og E6 ned <strong>til</strong> utskipning<br />
ved Rognan.<br />
Infrastruktur<br />
Følgende utbedringsbehov påpekes:<br />
‣ Generell oppgradering, mye telehiv og dårlig asfalt.<br />
‣ Veiløsning gjennom Misvær sentrum<br />
‣ Tunell mellom Hoset-Børelva<br />
‣ Kvikstad-Ljønes<br />
‣ Bæreevne mht. næringstransport<br />
12<br />
Side 270
Ruter<br />
Buss<br />
FV813 (Beiarn)<br />
Transportkorridor/-ruter<br />
Fylkesvei 813 er eneste transportrute <strong>til</strong>/fra Beiarn kommune.<br />
Viktigste funksjon<br />
All transport <strong>til</strong>/fra Beiarn<br />
Forventet transportbehov<br />
Ikke kvantifisert. Dagens trafikk vil kunne fremskaffes fra Statens Vegvesens trafikkdatabase. All<br />
transport <strong>til</strong>/fra Beiarn foregår via FV813, og dermed vil fremtidig utvikling som er transportrelatert,<br />
være prisgitt transportstandarden.<br />
Infrastruktur<br />
Det påpekes behov for opprusting helt ned <strong>til</strong> Storjord. Videre påpekes behovet for Fjordveien som<br />
begrunnes med, samfunnssikkerhet, å trygge bosetningen, samt de kystnære områdenes muligheter<br />
<strong>til</strong> å komme raskt og trygt <strong>til</strong> jernbane/flyplass. Det minnes i den forbindelse om Regionrådets<br />
prioriteringer, som tidligere har satt Fjordveien som førsteprioritet for nye anlegg.<br />
Ruter<br />
Buss.<br />
FV81 (Hamarøy):<br />
Transportrute<br />
Fylkesvei 81 strekker seg fra Ulvsvåg (E6) <strong>til</strong> Skutvik, og videre <strong>til</strong> E 10 (Svolvær) via fergesambandet<br />
Skutvik-Svolvær. I prinsippet er dette også en transportkorridor og alternativ rute <strong>til</strong> E6 og E10.<br />
Viktigste funksjon<br />
Foruten interntransporten fungerer veien som en transportkorridor <strong>til</strong>/fra Lofoten<br />
Forventet transportbehov<br />
Ikke kvantifisert. Dagens trafikk vil kunne fremskaffes fra Statens Vegvesens trafikkdatabase.<br />
Transportbehovet endrer seg i takt med frekvens og kapasitet i fergesambandet samt næringslivets<br />
økende transportbehov.<br />
Infrastruktur<br />
Frekvens og kapasitet i fergesambandet oppfattes ofte som en flaskehals. Fra Hamarøy kommune<br />
ønskes strekningen inntatt som Nasjonal turistvei.<br />
Ruter<br />
Bussrute<br />
13<br />
Side 271
FV835 (Steigen, <strong>til</strong> Nordfold)<br />
Transportrute<br />
Fylkesvei 835 er en transportrute/arm fra E6 og inn <strong>til</strong> Steigen kommune. Videre er FV835 <strong>til</strong>knyttet<br />
FV633 <strong>til</strong> Helnessund, som er sentral i forhold <strong>til</strong> næringstrafikk og persontrafikk med hurtigbåt. FV835<br />
sin arm ned <strong>til</strong> Bogen er også av betydning for næring- og persontransport.<br />
Viktigste funksjon<br />
FV835 og FV633 er viktige transportårer innad- og inn/ut av Steigen kommune.<br />
Forventet transportbehov<br />
Ikke kvantifisert. Dagens trafikk vil kunne fremskaffes fra Statens Vegvesens trafikkdatabase.<br />
All interntransport, samt godstransporten/næringstransporten <strong>til</strong>/fra kommunen<br />
Infrastruktur<br />
Av flaskehalser nevnes:<br />
‣ Sløkja med oppgradering fra Mortensstrand<br />
‣ Opprusting Sløkja-Skjelvareidkrysset<br />
‣ Brooverganger bør utvides<br />
‣ Strekningen Skjelvareid og ned <strong>til</strong> Bogen må oppgraderes <strong>til</strong> 10 tonns vei.<br />
I forhold <strong>til</strong> fremtidig utvikling trekkes frem ønsket/behovet for forlengelse av kystveien fra Bodø og<br />
nordover <strong>til</strong> Nordfold i Steigen. Dette vil kunne styrke samhandlingen med Bodø som er sentral BAS<br />
regionen, både i forhold <strong>til</strong> arbeidspendling og bosetning.<br />
Ruter<br />
Buss/ferge<br />
FV830 (Sulitjelma)<br />
Transportrute<br />
Tilførselsvei/arm mellom E6 (Finneid) og Sulitjelma. Eneste transportalternativ <strong>til</strong>/fra Sulitjelma<br />
Viktigste funksjon<br />
Transportrute for bosatte, næringsliv og turisme. Innenfor turisme trekkes frem Sulitjelma Fjellandsby<br />
og frilufts- og rekreasjonsområdet med over 700 hytter.<br />
Forventet transportbehov<br />
Vedrørende gruvedrift opplyses det om konkrete planer, der FV830 vil være sentral i forhold <strong>til</strong><br />
transport.<br />
Infrastruktur<br />
Generelt utbedringsbehov, av veilegeme og tuneller.<br />
Ruter<br />
Buss<br />
14<br />
Side 272
Jernbane:<br />
Transportkorridor/-ruter<br />
Transportkorridor:<br />
- Nordlandsbanen (Bodø-Fauske-Trondheim)<br />
- Godstog (Bodø-Fauske-Trondheim-Oslo)<br />
Transportrute:<br />
- Saltenpendelen (Bodø-Fauske-Rognan)<br />
-<br />
Viktigste funksjon<br />
Begge passasjerrutene har viktige funksjoner i forhold <strong>til</strong> frakt av passasjerer <strong>til</strong>/fra regionen og innad<br />
i regionen, spesielt pendlere. Saltenpendelen er av stor betydning for utvikling av BAS-regionen, blant<br />
annet i forhold <strong>til</strong> Universitetet og annen arbeidspendling innenfor strekningen Rognan-Fauske-Bodø.<br />
Godstog mellom Bodø – Fauske – Trondheim - Oslo er viktig for effektiv godstransport inn/ut av<br />
regionen samt gods (containere) som skal videre ut fra Bodø med Nord-Norge-linjen.<br />
I 2010 ble transportert 18 259 (TEU) containere med Nord Norge-Linjen.<br />
Forventet transportbehov<br />
Over terminalen i Bodø fraktes det ca. 40 000 containere. Over terminal på Fauske fraktes det ca.<br />
15 000 containere.<br />
Persontransporten forventes å øke.<br />
Infrastruktur<br />
Det er behov for fullføring av ATC- og CTC – styring på Nordlandsbanen, samt at nødvendige<br />
krysningsspor og styringssystem <strong>til</strong>passet Saltenpendelen etableres. I <strong>til</strong>legg påpekes behovet for<br />
togstopp på Reitan og Tverlandet.<br />
Følgende forhold påpekes:<br />
Ruter<br />
‣ Flere krysningsspor mellom Saltdal-Bodø<br />
‣ Timespendel Rognan-Bodø (Saltenpendelen)<br />
‣ Fjernstyring og automatisering forutsettes gjennomført<br />
‣ Togstopp på Tverlandet og Reitan<br />
‣ Utvikle Polarsirkelpendelen (Bodø-Fauske-Rognan-Mo-Mosjøen)<br />
Det er behov for flere avganger på strekningen Saltdal-Fauske-Bodø som er <strong>til</strong>passet innbyggere og<br />
næringslivet, samt bedre <strong>til</strong>rettelegging i forhold <strong>til</strong> reisende <strong>til</strong>/fra Bodø lufthavn.<br />
15<br />
Side 273
Båttransport:<br />
Under dette temaet omhandles aktuelle båtruter i forhold <strong>til</strong> gods og passasjerbefordring. Medtatte<br />
båtruter anses som transportkorridorer ved at de går gjennom flere kommuner/regioner, og mellom<br />
større sentra.<br />
Lokale båtruter er grunnet arbeidets avgrensinger ikke medtatt. Det henvises i så måte <strong>til</strong> Båtpakke<br />
Salten II.<br />
Kystgodsruta:<br />
Transportkorridor/-ruter<br />
Kystgodsruta (Bodø-Helgeland) trafikkerer i området Bodø og ned <strong>til</strong> Nesna og står for en større del av<br />
godstransporten i området, spesielt fisketransport.<br />
Viktigste funksjon<br />
Kystgodsruta har en lang historie med å betjene kysten med godstransport. Ruten er av stor<br />
betydning for aktiviteten langs kysten, og da spesielt øyene. I Salten er det en rekke øyer som har sitt<br />
næringsgrunnlag basert på transporttjenestene som denne ruten gir. Det påpekes at denne ruten,<br />
med bakgrunn i sin viktighet, må få sin plass i planen.<br />
Forventet transportbehov<br />
I forbindelse med omstrukturering av enkelte fergesamband, som har vært godsførende, vil<br />
transportbehovet med kystgodsruta sannsynligvis øke. For øvrig vises det <strong>til</strong> rapporten “Godstransport<br />
og ny kystgodsrute”<br />
Infrastruktur<br />
I forbindelse med nytt anbud forutsettes det et fartøy som er bedre <strong>til</strong>passet transportbehovene og de<br />
utfordringer som er i forhold <strong>til</strong> gods, terminaler og ekspedisjonskaier.<br />
Ruter<br />
Det forutsettes at Bodø videreføres som utgangspunkt for ruten, med 2 ukentlige rundturer<br />
(Helgeland), og at ruten <strong>til</strong>passes krabbetransporten om høstene.<br />
NEX I og NEX II (Nordlandsekspressen)<br />
Transportkorridor/-ruter<br />
NEX I (Nordlandsekspressen) trafikkerer daglig mellom Bodø og Sandnessjøen.<br />
NEX II trafikkerer daglig mellom Bodø og Svolvær.<br />
Viktigste funksjon<br />
Begge rutene har viktige funksjoner innenfor transport av passasjerer og gods. Rutene binder<br />
sammen kommunene i Salten, herunder trafikknutepunktet Bodø. I <strong>til</strong>legg er rutene gjennomgående<br />
fra Svolvær <strong>til</strong> Sandnesjøen, som gjør de <strong>til</strong> en sentral transportkorridor.<br />
NEX I betjener i Salten, foruten Bodø, anløpsstedene i Gildeskål og Meløy, mens NEX II i Salten<br />
betjener anløpsstedene i Steigen og Hamarøy.<br />
16<br />
Side 274
Godsfunksjonen <strong>til</strong> rutene er av stor betydning for bosetning og næringsliv langs kysten, blant annet<br />
som daglig <strong>til</strong>bud. Godstyper er i hovedsak ferske fiskeprodukter, samt en del annet fersk gods som<br />
fraktes daglig. I <strong>til</strong>legg anvendes den <strong>til</strong> flere typer ekspressgods.<br />
Forventet transportbehov<br />
Det henvises <strong>til</strong> rapporten “Godstransport og ny Kystgodsrute” som gir en beskrivelse/prognose over<br />
godsmengdene med nevnte ruter.<br />
Infrastruktur<br />
I forbindelse med anbudsutsetting av rutene legges det <strong>til</strong> grunn fartøy av minst samme standard,<br />
regularitet, passasjer- og godskapasitet. For Salten-regionen henvises det <strong>til</strong> Båtpakke Salten II.<br />
Hurtigruten<br />
Transportkorridor/-ruter<br />
Hurtigruten trafikkerer, med 2 daglige seilinger, mellom Kirkenes og Bergen. I Salten har ruten anløp<br />
av Bodø og Ørnes (Meløy)<br />
Viktigste funksjon<br />
Ruten frakter passasjerer/turister og gods. En ser transportfunksjonene som viktige for Salten<br />
regionen. Hurtigruten er også av stor betydning for utviklingen av nevnte havner.<br />
Vedrørende gods så er hurtigruten av stor betydning mht. daglige forsendelse av ferske fiskeprodukter<br />
fra fiskerinæringen i regionen.<br />
Hurtigruten har i <strong>til</strong>legg en viktig fergefunksjon (personbiler), blant annet mellom Bodø og Lofoten.<br />
Forventet transportbehov<br />
Minst på dagens nivå.<br />
Infrastruktur<br />
Havner<br />
Ruter<br />
2 daglige seilinger forutsettes, samt at dagen anløpsstruktur i Salten opprettholdes<br />
Nord-Norge linjen<br />
Transportkorridor<br />
Rute mellom Bodø (jernbanen) og opp <strong>til</strong> Alta<br />
Viktigste funksjon<br />
Forlengelse av Nord Norgebanen mht. gods (Containere).<br />
Forventet transportbehov<br />
Minimum 3 Ukentlige seilinger, eventuelt 5. Økt gods som følge av bedre transportkonsept (større<br />
fartøy eller 2 fartøy av dagens størrelse)<br />
17<br />
Side 275
Det vises <strong>til</strong> rapport fra LU (november 2011)<br />
Infrastruktur<br />
Havner og Fartøyskonsept<br />
Ruter<br />
Utgangspunkt Bodø. Forlengelse av Nord Norge-banen.<br />
Farleder:<br />
Transportkorridor/-ruter<br />
Hovedled og biled (kystverkets ansvar)<br />
Viktigste funksjon<br />
Sjøfartens riksveier (passasjer- og godstransport).<br />
Forventet transportbehov<br />
Økt skipstrafikk.<br />
Infrastruktur<br />
Ruter<br />
‣ Utbedring av Orstokvær i Meløy (Biled)<br />
‣ Utbedring av Grøtøyleia i Steigen (Biled)<br />
‣ Utdyping og bedre merking av innseilingen <strong>til</strong> Bodø (jfr. Stamnettutredningen 2011<br />
(Kystverket))<br />
‣ Fortsette arbeidet med etablering av hurtigbåtleder<br />
Det vises <strong>til</strong> omhandlet sjøtransport.<br />
Havner:<br />
Transportkorridorer<br />
Av trafikkhavner (større) nevnes følgende:<br />
‣ Sørfold havn (Salten Havneservice)<br />
‣ Bodø havn<br />
‣ Glomfjord havn<br />
Viktigste funksjon og forventet transportbehov<br />
Sørfold havn: Ukentlig anløp av containerbåt fra/<strong>til</strong> kontinentet <strong>til</strong>knyttet transportbehovet <strong>til</strong> Elkem.<br />
Ved utskipning av mineraler i Indre Salten er denne havnen aktuell.<br />
Bodø havn: Saltens største trafikkhavn med en rekke anløp av rutebåter, ferger, godsbåter,<br />
containerbåter, cruisebåter etc.<br />
Glomfjord havn: Industrihavn som i hovedsak ivaretar Yara sine transportbehov<br />
18<br />
Side 276
Fra EU og norske myndigheter arbeides det aktivt for overføring av last fra vei <strong>til</strong> bane og båt. Det<br />
forventes i den forbindelse økt bruk av containere som lastebærer. Nevnte havner vil i så måte være<br />
sentrale.<br />
Det forventes at Kystverket, også i fremtiden, skal ha det overordnete ansvaret for de kommunale<br />
fiskerihavner, blant annet i forhold <strong>til</strong> større investeringer.<br />
Pkt 3. (Flyplasstrukturen i Nordland er under debatt. Hva mener dere bør skje med<br />
flyplassen(e) i regionen frem mot 2024)<br />
Følgende innspill fra kommunene i Salten gir en unison støtte <strong>til</strong> videreutvikling og styrking av Bodø<br />
lufthavn som “Stamflyplass” for regionen:<br />
Vedrørende innspill fra Bodø så henvises det <strong>til</strong> vedlegg: «Høringsuttalelse <strong>til</strong> Planprogram for<br />
Transportplan Nordland»<br />
Meløy kommune:<br />
Meløy kommune ligger i en ytterkant i forhold <strong>til</strong> reisetid <strong>til</strong> sykehus og flyplass. Fra ytterkantene på<br />
fastlandet i Meløy vil det med bil ta ca. 3 timer, i reisetid, <strong>til</strong> Bodø. Dette betyr at Meløy kommune er<br />
en av de kommunene i fylket som har lengst reisetid <strong>til</strong> flyplass/togstasjon.<br />
Meløy kommune støtter opp om de planer som er for styrking/utvikling av Bodø lufthavn som en<br />
sentral stamflyplass i Nordland. For bussruten mellom Bodø - Meløy – Bodø(14-431) bør første/siste<br />
stopp være Tverlandet.<br />
Meløy Næringsforum:<br />
Meløy kommune ligger i en ytterkant i forhold <strong>til</strong> flyplass, og er en av kommunene i Nordland med<br />
lengst reisetid <strong>til</strong> flyplass. For næringslivet er kortest mulig avstand <strong>til</strong> nærmeste flyplass svært viktig.<br />
MNF vil derfor understreke behovet for utbedring av FV 17 for å reduseres reisetiden <strong>til</strong> nærmeste<br />
flyplass (Bodø Lufthavn)<br />
Saltdal kommune:<br />
Bodø lufthavn er den klart viktigste flyplassen i Nordland, og for regionen er det svært stor betydning<br />
at denne utvikles videre. Fortsatt jagerflyplass i Bodø er av stor betydning, både med tanke på<br />
arbeidsplasser i regionen og utvikling av det sivile luftfarts<strong>til</strong>budet. Dagens flystripe må flyttes i<br />
henhold <strong>til</strong> fremlagte forslag for å få en fremtidsrettet utvikling av Bodø lufthavn. Det bør vurderes om<br />
noen av de mindre flyplassene i Nordland skal legges ned, og at det heller satses på å utvikling av<br />
færre, men sterkere regionflyplasser.<br />
Beiarn kommune:<br />
Mye av trafikk må gå på vei, og derfor er veiutbygging og vedlikehold svært viktig. Beiarn kommune<br />
ligger bare to timers kjøring fra flyplassen i Bodø. Vi er stort sett fornøyd med det <strong>til</strong>budet som gis oss<br />
via Bodø. En eventuelt ny storflyplass i Rana må ikke redusere det <strong>til</strong>budet vi har fra Bodø.<br />
Steigen kommune:<br />
Når det gjelder flyplasser, så er en positiv utvikling av Bodø flyplass uten tvil det som betyr mest for<br />
Steigen kommune. Vi mener også at det er viktig at flystripen der blir flyttet, og at helikopterruta <strong>til</strong><br />
Værøy/Røst legges via Steigen.<br />
19<br />
Side 277
Bodø Lufthavn:<br />
Transportkorridor/-ruter<br />
Bodø lufthavn har i dag en sentral funksjon som trafikkorridor inn/ut av Nordland (Eks. Oslo,<br />
Trondheim og Tromsø). I <strong>til</strong>legg er lufthavnen sentral i forhold <strong>til</strong> regionale ruter i fylket. Bodø<br />
lufthavn er i så måte et nav/trafikknutepunkt i forhold <strong>til</strong> transportstrukturen i Nordland.<br />
Viktigste funksjon<br />
Transportknutepunkt/nav for flytrafikken i Nordland og for så vidt store deler av Nord-Norge. I <strong>til</strong>legg<br />
er det eneste "reelle" stamlufthavnen i fylket.<br />
Forventet transportbehov<br />
Lufttrafikken er stadig økende, og det forventes økning i trafikken over Bodø lufthavn.<br />
Infrastruktur<br />
I Salten er det konsensus om å satse på Bodø lufthavn, også flytting av flystripen for å forbedre<br />
fly<strong>til</strong>budet totalt sett.<br />
Det fremkommer en del bekymring vedrørende strukturendringer av kortbanenettet, samt oppbygging<br />
av flere større lufthavner med direkteruter ut av fylket. På sikt vil en slik omfordeling av trafikken<br />
kunne svekke det totale grunnlaget for den struktur og frekvens en har i dag.<br />
Forsvarets <strong>til</strong>stedeværelse på Bodø lufthavn vil også være av stor betydning for videre utvikling av<br />
Bodø lufthavn.<br />
Ruter<br />
Forutsetter regionale, samt langdistanseruter for å opprettholde nav/eik funksjonen <strong>til</strong> Bodø lufthavn<br />
Andre innspill<br />
‣ I <strong>til</strong>legg <strong>til</strong> nevnte ruter (hurtigbåt/ferger/buss) er det en rekke lokalruter i kommunene som<br />
skal bidra <strong>til</strong> hensiktsmessige transportløsninger i kommunene.<br />
‣ For å bedre legge <strong>til</strong> rette for funksjonelle BAS regioner bør kollektiv<strong>til</strong>budet, i størst mulig<br />
grad, <strong>til</strong>passes befolkningen og næringslivets behov, eksempelvis har Steigen kommune<br />
argumentert for pendlerrute mellom Bodø og Steigen.<br />
‣ Tilrettelagte takster/rabattordninger (skoleelever/pendlere og andre) for kollektivtrafikken.<br />
‣ Det forutsettes at RTP blir <strong>til</strong>passet kommunenes transportbehov/transportkorridorer, og ikke<br />
kun blir en “overordnet” plan.<br />
‣ Kommunene ved Salten Regionråd ønsker å være involvert i den videre prosess og ber derfor<br />
om å bli holdt løpende orientert/involvert.<br />
Følgende dokumenter vedlegges <strong>til</strong> innspillet fra Salten Regionråd:<br />
Innspill fra kommunene og andre aktører<br />
Tidligere vedtak fra Salten Regionråd<br />
Tunnel gjennom Kjernfjell på RV77 mellom Saltdal og Sverige (Salten Regionråd)<br />
Transportplan For Salten 2015 (Sammendrag av plan vedtatt i Salten regionråd<br />
22.04.02)<br />
Bodø – det komplette knutepunkt i nord (oktober 2010)<br />
Båtpakke Salten II<br />
Godstransport og ny kystgodsrute (Bodø-Sandnessjøen)<br />
Transportplan Nord Salten<br />
Godstransport <strong>til</strong> og fra Nord-Norge med Tog og skip (LU-rapport november 2011)<br />
20<br />
Side 278
TRANSPORTPLAN NORDLAND 2013-2024<br />
Planprogram<br />
vedtatt i fylkesrådet 28. juni 2011<br />
Side 279
Side 280<br />
2
INNHOLD<br />
1. Formål og bakrgunn...........................................................................5<br />
1.1 Hvorfor en regional transportplan (RTP) ......................................................................... 5<br />
1.1.1 Behov for gode og effektive transportløsninger........................................................ 5<br />
1.1.2 Transportplan Nordland – i et grenseløst perspektiv ................................................ 6<br />
1.1.3 Et politisk verktøy/strategi ........................................................................................ 6<br />
1.2 Bakgrunn .......................................................................................................................... 6<br />
1.2.1 Større fokus på planarbeid......................................................................................... 6<br />
1.2.2 Nasjonale forventninger ............................................................................................ 6<br />
2. Rammer for planarbeidet...................................................................7<br />
2.1 Nasjonale forutsetninger for planarbeidet ........................................................................ 7<br />
2.1.1 Mål i Nasjonal transportplan (NTP).......................................................................... 7<br />
2.2.2 Regionale forutsetninger for Transportplan Nordland .............................................. 7<br />
3. Planstruktur........................................................................................9<br />
3.1 Generelle utviklingstrekk – status og utfordringer........................................................... 9<br />
3.2 Plantema ........................................................................................................................... 9<br />
3.3 Politiske strategier og retningslinjer................................................................................. 9<br />
3.4 Handlingsprogram............................................................................................................ 9<br />
3.4 Planoppbygging.............................................................................................................. 10<br />
4. Plantema ..........................................................................................10<br />
4.1 Fylkesvegnettet............................................................................................................... 10<br />
4.1.1 Prioriterte fylkesvegstrekninger .............................................................................. 10<br />
4.1.2 Vedlikehold ............................................................................................................. 11<br />
4.1.3 Gang- og sykkelveger.............................................................................................. 11<br />
4.1.4 Ferjesamband .......................................................................................................... 12<br />
4.1.5 Trafikksikkerhet ...................................................................................................... 13<br />
4.1.6 Rassikring................................................................................................................ 13<br />
4.2 Kollektivtransport........................................................................................................... 13<br />
4.2.1 Kollektivtransport i Nordland ................................................................................. 13<br />
4.2.2 Enhetlig kollektivsatsning ....................................................................................... 15<br />
4.2.3 Infrastruktur for kollektivtrafikk - knutepunkt........................................................ 16<br />
4.2.4 Alternativ kollektivtransport - bes<strong>til</strong>lingsskyss....................................................... 16<br />
4.2.5 Universell utforming ............................................................................................... 16<br />
4.2.6 Kollektiv<strong>til</strong>bud og reiseliv....................................................................................... 17<br />
4.3 Riksvegnettet.................................................................................................................. 17<br />
4.3.1 Stamveg som transportåre ....................................................................................... 17<br />
4.4 Sjøtransport .................................................................................................................... 18<br />
4.4.1 Havner, farleder og godstransport........................................................................... 18<br />
4.5 Jernbane.......................................................................................................................... 18<br />
4.5.1 Godstransport .......................................................................................................... 18<br />
4.6 Terminaler, intermodalitet og ”grønne korridorer”........................................................ 19<br />
4.6.1 Effektive logistikk-knutepunkt................................................................................ 19<br />
4.6.2 Gods på bane – ”grønne korridorer” ....................................................................... 20<br />
Side 281<br />
3
4.7 Luftfart ........................................................................................................................... 20<br />
4.7.1 Flyplasstruktur......................................................................................................... 20<br />
4.8 Forvaltning og finansiering ............................................................................................ 21<br />
4.8.1 Regionalt bompengeselskap.................................................................................... 21<br />
4.8.2 Finansieringsmodeller ............................................................................................. 22<br />
5. Organisering, prosess og medvirkning............................................22<br />
5.1 Organisering ................................................................................................................... 22<br />
5.1.1 Organisering av arbeidet med planprogrammet ...................................................... 22<br />
5.1.2 Organisering av arbeidet med plandokumentet....................................................... 22<br />
5.2 Prosess............................................................................................................................ 23<br />
5.3 Medvirkning ................................................................................................................... 24<br />
5.3.1 Medvirkning fra offentlige instanser....................................................................... 24<br />
5.3.2 Medvirkning fra allmennheten ................................................................................ 24<br />
6. Veien videre.....................................................................................25<br />
Tabelloversikt:<br />
Tabell 1: Politisk behandling av Transport Nordland .............................................................. 24<br />
Tabell 2: Framdriftsplan........................................................................................................... 25<br />
Figuroversikt:<br />
Figur 1: Transportplan Nordland…………………………………………………………… 8<br />
Side 282<br />
4
1. Formål og bakgrunn<br />
Alle regionale planer skal i følge plan- og bygningslova ha et planprogram, som angir rammer<br />
for og organisering av planarbeidet samt redegjøre for medvirkning i den videre prosessen.<br />
Planprogrammet skal blant annet presentere formålet med planlegginga og avgrense<br />
planarbeidet tematisk. Både planprogrammet og plandokumentet med handlingsprogram skal<br />
på høring og vil bli behandlet politisk.<br />
1.1 Hvorfor en regional transportplan (RTP)<br />
1.1.1 Behov for gode og effektive transportløsninger<br />
Nordland fylkeskommune er en viktig regional utviklingsaktør som skal legge <strong>til</strong> rette for en<br />
bærekraftig vekst samt øke bolyst, livskvalitet og folkehelse. Nordland er et fylke med mange<br />
og sammensatte utfordringer innenfor samferdselssektoren, hvor mange kommuner har et<br />
relativt lavt antall innbyggere (under 2000). Fylket er langstrakt og har en krevende topografi,<br />
med en lang kystlinje og over 18 000 øyer i saltvann, og mange av de viktigste næringene i<br />
Nordland fylket er lokalisert ved kysten, herunder marin sektor, industri, petroleum og<br />
reiseliv.<br />
En positiv regional samfunnsutvikling med vekst i befolkningstallet og økt verdiskaping<br />
forutsetter en morderne transportinfrastruktur og et effektivt transportsystem. Større bo-,<br />
arbeids- og serviceregioner (BAS-regioner) som knytter regionsentra og omland tidsmessig<br />
nærmere sammen, vil gi et mer robust arbeidsmarked og sterkere service<strong>til</strong>bud. Det vil bli<br />
enklere å rekruttere personer med fagkompetanse og annen nødvendig arbeidskraft <strong>til</strong><br />
regionen og samtidig opprettholde et spredt bosetningsmønster.<br />
Et effektivt system for transport er en sentral forutsetning for regional utvikling innenfor<br />
eksisterende næringer, men også for at nye næringer skal vokse fram. Transport<strong>til</strong>tak skal<br />
styrke konkurranseevnen <strong>til</strong> næringslivsaktører ved å redusere avstandsulemper og sikre<br />
godsframføring.<br />
Økt inaktivitet i befolkningen er en av våre største helsetrusler. En viss økning i fritidsbasert<br />
aktivitet veier ikke opp for den reduserte hverdagsaktiviteten vi har og som i hovedsak<br />
skyldes økt bilbruk. Å øke andelen gående og syklende som del av den daglige transport vil<br />
derfor bli et viktig <strong>til</strong>tak i fylkeskommunens lovpålagte folkehelsearbeid. Økte andeler gående<br />
og syklende vil også gi miljøgevinster, øke trafikksikkerheten og bedre transport- og<br />
samfunnsøkonomien.<br />
Transportsystemet må utformes slik at det sikrer viktige samfunnsinteresser i et lokalt og<br />
regionalt perspektiv og samtidig ivaretar trafikantenes sikkerhet. De valgte løsningene skal<br />
være bærekraftige og sikre god kvalitet for fylkets innbyggere. En regional transportplan for<br />
Nordland skal bidra <strong>til</strong> en positiv utvikling i hele fylket gjennom en mer effektiv og enhetlig<br />
transportpolitikk. Alle regionene i fylke må ha et <strong>til</strong>fredss<strong>til</strong>lende transportsystem.<br />
Side 283<br />
5
1.1.2 Transportplan Nordland – i et grenseløst perspektiv<br />
Transportplan Nordland skal sikre en planmessig utvikling av gode transportløsninger på<br />
tvers av kommuner, fylkeskommuner og landegrenser. For å løse felles utfordringer må<br />
samarbeid og samordning mellom ulike forvaltningsnivå og etater vektlegges. Det betyr at<br />
arbeidet med planen også bør inkludere en samordning med Troms og Nord-Trøndelag om<br />
grenseområdene mellom fylkene. I <strong>til</strong>legg bør planarbeidet innebære en samordning med<br />
Västerbotn og Norrbotn i Sverige.<br />
1.1.3 Et politisk verktøy/strategi<br />
Transportplan Nordland skal være et effektivt verktøy på flere måter, og skal som det<br />
overordna styringsdokumentet inneholde overordna mål og strategier for transportpolitikken i<br />
fylket. Planen vil på den måten fungere som et referansedokument for planleggere på alle<br />
forvaltningsnivå.<br />
Mot det nasjonale nivået vil det regionale planarbeidet samordnes med prosessen knyttet <strong>til</strong><br />
nasjonal transportplan. Transportplan Nordland vil ha konsekvenser for kommunene, så<br />
kommuner og andre berørte aktører vil være naturlige partnere i arbeidet med planen.<br />
Kommunen bør samordne sine innspill <strong>til</strong> planen gjennom regionrådene.<br />
Planen er et politisk verktøy og kunnskapsgrunnlag for utformingen av mer detaljerte<br />
handlingsprogram, enten i form av ett dokument hvor prioriterte <strong>til</strong>tak og prosjekter beskrives<br />
eller flere dokumenter for ulike transportformer.<br />
1.2 Bakgrunn<br />
1.2.1 Større fokus på planarbeid<br />
Etter ny plan og bygningslov (pbl) skal fylkeskommunen utarbeide en regional planstrategi.<br />
Planstrategien skal redegjøre for viktige regionale utviklingstrekk og utfordringer, vurdere<br />
langsiktige utviklingsmuligheter og ta s<strong>til</strong>ling <strong>til</strong> hvilke spørsmål som skal tas opp gjennom<br />
videre regional planlegging. Planstrategien skal utarbeides i samarbeid med kommuner,<br />
statlige organer, organisasjoner og institusjoner som blir berørt av planarbeidet, og si noe om<br />
hvilke planer som skal utarbeides i fireårsperioden, jf. pbl §7-1.<br />
Fylkestinget besluttet under februarsamlinga i år, at en regional transportplan skal utarbeides,<br />
jf. sak 006/11. Arbeidet med Transportplan Nordland vil dermed pågå parallelt med<br />
prosessen med regional planstrategi.<br />
1.2.2 Nasjonale forventninger<br />
I lovforarbeidet <strong>til</strong> plan- og bygningsloven står det at det er viktig at regionale planer og<br />
planbestemmelser følger opp nasjonale mål og statlige retningslinjer, det vil si at planlegging<br />
på regional og lokalt nivå skal skje innenfor rammene av nasjonal politikk. På samme måte er<br />
planlegging på regionalt nivå et viktig grunnlag for statlige planprosesser. Slik kan en<br />
regional transportplan fungere som et effektivt innspill i nasjonal transportplan.<br />
Nasjonal transportplan trekker opp nasjonale transportpolitiske hovedlinjer for de neste 10<br />
årene. Gjennom planen tar regjeringa sikte på å utvike et samlet system for vei-, jernbane-,<br />
Side 284<br />
6
luft- og sjøtransport, og beskriver mål og strategier for transportpolitikken i planperioden. I<br />
<strong>til</strong>legg <strong>til</strong> plandokumentet utarbeider transportetatene Statens vegvesen, Jernbaneverket og<br />
Kystverket hvert sitt handlingsprogram, som danner grunnlaget for det årlige statsbudsjettet.<br />
Gjennom Nasjonal transportplan ligger det en forventning fra nasjonale myndigheter om at<br />
fylkene også utarbeider en transportplan med utgangspunkt i regionale utfordringer og behov.<br />
2. Rammer for planarbeidet<br />
Transportplan Nordland vil være underordnet nasjonale føringer, først og fremst gjennom<br />
Nasjonal transportplan og etatenes handlingsprogrammer, men også andre nasjonale føringer<br />
kan gripe inn i planarbeidet. På samme måte vil regionale og lokale planer, strategier og<br />
politiske vedtak påvirke arbeidet med en regional transportplan for Nordland.<br />
Videre følger en oversikt over sentrale nasjonale og regionale føringer, som vil ha betydning<br />
for Transportplan Nordland.<br />
2.1 Nasjonale forutsetninger for planarbeidet<br />
2.1.1 Mål i Nasjonal transportplan (NTP)<br />
Det overordna målet i NTP er å gjøre transportsystemet effektivt, <strong>til</strong>gjengelig, sikkert og<br />
miljøvennlig, og på den måten dekke samfunnet sitt behov for transport og samtidig styrke en<br />
regional utvikling. Hovedmålene er 1) Bedre framkommeligheten og redusere<br />
avstandskostnader. Det betyr blant annet at næringslivet styrker sin konkurranseevne og<br />
hovedtrekkene i bosetningsmønsteret opprettholdes. 2) Økt trafikksikkerhet. Her <strong>til</strong>sier<br />
nullvisjonen at antall drepte eller hardt skadde i transportsystemet skal reduseres. 3) Oppfylle<br />
miljø- og klimamål. Transportsystemet må utformes slik at det bidrar <strong>til</strong> å redusere<br />
klimagassutslipp og miljøskadelige virkninger samt medvirke <strong>til</strong> å oppfylle nasjonale mål og<br />
internasjonale krav. 4) Sikre <strong>til</strong>gjengelighet for alle. Transportsystemet skal gjøres<br />
<strong>til</strong>gjengelig for alle gjennom universell utforming.<br />
Nasjonale rammer for en regional transportplan<br />
- Nasjonal transportplan<br />
- Statens vegvesen sitt handlingsprogram<br />
- Jernbaneverket sitt handlingsprogram<br />
- Kystverket sitt handlingsprogram<br />
- Nasjonal <strong>til</strong>taksplan for trafikksikkerhet på vei<br />
- Rikspolitiske retningsliner for samordna areal- og transportplanlegging<br />
- Rikspolitiske retningsliner for barn og unges interesser i planleggingen<br />
- Folkehelseloven<br />
2.2.2 Regionale forutsetninger for Transportplan Nordland<br />
Regionalpolitiske rammer<br />
Mål og strategier i Regional planstrategi, gjeldende fylkesplan, fylkesdelsplaner og øvrige<br />
regionale planer samt politiske vedtak har betydning for arbeidet med Transportplan<br />
Nordland.<br />
Side 285<br />
7
Andre regionale og kommunale<br />
Utredninger, analyser samt mål og strategier i andre planer vil også påvirke arbeidet med<br />
Transportplan Nordland. Enkelte planer og målsetninger gjelder for hele Nordland, mens<br />
andre er knyttet <strong>til</strong> avgrensede områder i fylket.<br />
1) Regionalpolitiske rammer for RTP<br />
- Fylkesplan for Nordland 2009-2011<br />
- Regional planstrategi for Nordland (i prosess)<br />
- Arealpolitiske retningslinjer<br />
- Regional plan - Klimautfordringene i Nordland (FT 042/11)<br />
- Handlingsplan 2009-2012. Universell utforming – et samfunn for alle (FT 052/09)<br />
- Handlingsplan for trafikksikkerhet i Nordland 2010- 2013<br />
- Prioritering av investeringer i (gamle) fylkesveger" (FT-sak 69/07)<br />
- Handlingsprogram for fylkesvegnettet i Nordland 2010 - 2013(19) (FT 158/09)<br />
- Økonomiplan 2011-2014<br />
- Nordland fylkeskommunes nordområdestrategi (FT-sak 59/10)<br />
- Ny infrastruktur i Nord, del 2– en utredning under NTP 2014-2023<br />
- Handlingsplan for folkehelse 2008-2011<br />
2) Regionale og kommunale planer, utredninger eller analyser<br />
- Transportplan for Nord-Salten 2011<br />
- Samferdselsplan for Vesterålen 2009<br />
- Godsstrømmer og godstransport på Helgeland 2010<br />
- Kollektivplan Bodø (på høring -) 15. september)<br />
- KVU Rv. 80 Løding – Bodø sentrum<br />
- KVU E6 Mørsvikbotn - Ballangen<br />
- KVU E-10/rv. 85 Evenes - Sortland<br />
- Fastlandsforbindelsen Dønna/Herøy<br />
- Samferdselspolitiske hovedpunkter for Lofoten<br />
- Strategisk Næringsplan for Ofoten<br />
- Masterplan for reiseliv Narvik<br />
- Kryssing Holandsfjorden<br />
- Ny handlingsplan for folkehelsearbeid 2013-2016<br />
- Masterplan for reiselivet i Lofoten<br />
- Lofast- virkninger på næringsliv, reiseliv og flytrafikk<br />
- Fiskerianalyse/Fiskeristrategier for Lofoten<br />
- Samferdselsutredning for nordre Nordland og sør-<br />
Troms<br />
- Framkommelighet og reduksjon i reisetid Lovund-Mo i<br />
Rana<br />
- Transportplan IHR - viderefører Transportplan<br />
Helegland fase I<br />
- Problems<strong>til</strong>linger og løsningsforslag for sjøverts<br />
transport på Helgeland<br />
- Fiskeripolitiske strategier for Vesterålen<br />
3) Regionale planer, utredninger og analyser under utarbeiding eller revisjon<br />
- Godsstrømsanalyser kyst-innland på Nord-Helgeland (vår 2011)<br />
- Samferdselsanalyse for Ofoten<br />
- Oppdatert/revidert versjon av Transportplan Salten (2002-2015)<br />
- Nye Saltenstrategier 2012-2015<br />
4) Internasjonale/interregionalt engasjement, planer, utredninger og analyser<br />
- Länstransportplan för Norrbottens län 2010-2021<br />
- Mulighetsstudie jernbane<strong>til</strong>knytning Helgeland-<br />
Västerbotn<br />
- North Atlantic Container Service<br />
- Internasjonale transportengasjement (FT-sak 123/07)<br />
- EU kommisjonens Hvitbok for transportpolitikk<br />
- NEW Corridor<br />
- Marco Polo prosjekt<br />
- The Bothnian Corridor<br />
- Länstransportplanen 2010-2021 for Västerbotn<br />
- Nordic Logistic Corridor<br />
8<br />
Side 286
Det er viktig å understreke at listene på ingen måte er fullstendig, men viser noen viktige<br />
bakgrunnsdokument og prosesser som vil være relevante i arbeidet med Transportplan<br />
Nordland.<br />
3. Planstruktur<br />
3.1 Generelle utviklingstrekk – status og utfordringer<br />
I Plandokumentet skal vi belyse generelle utviklingstrekk innenfor områder som har relevans<br />
for utforming av framtidige transportsystemer. Plandokumentet skal si noe om forventet<br />
utvikling innenfor områder som demografiske utvikling, næringsutvikling, miljøkrav,<br />
klimautvikling og internasjonale drivkrefter. Ut fra dette kan vi identifisere hvor<br />
utfordringene vil være størst med hensyn <strong>til</strong> transportbehov.<br />
3.2 Plantema<br />
I plandokumentet skal ulike plantemaer behandles og utdypes. Utrednings- og analysebehov<br />
knyttet <strong>til</strong> hvert tema skal kartlegges ved å sammens<strong>til</strong>le generelle utviklingstrekk med<br />
prognoser for trafikkmengden framover. Av dette kan vi identifisere framtidige<br />
transportbehov.<br />
3.3 Politiske strategier og retningslinjer<br />
Plandokumentet skal også inneholde politiske ambisjoner og overordna mål som vil legge<br />
premisser for framtidig planlegging og utvikling av transportsystemer. Med utgangspunkt i<br />
mål, strategier og retningslinjer som framgår av plandokumentet skal ett eller flere<br />
handlingsprogram(mer) utarbeides.<br />
3.4 Handlingsprogram<br />
Et handlingsprogram skal også inneholde en beskrivelse av prioriteringer og konkrete <strong>til</strong>tak,<br />
og bør først og fremst ha et fireårsperspektiv, men kan i noen <strong>til</strong>feller ha et mer langsiktig<br />
perspektiv. Et Handlingsprogram vil påvirke budsjett og økonomiplaner gjennom årlig<br />
rullering.<br />
Utover dette vil handlingsprogram spilles inn i prosesser utenfor fylkeskommunens<br />
ansvarsområder. Gjennom Transportplan Nordland vil fylketingets politiske ambisjoner<br />
spilles inn mot plan- og beslutningsprosesser på nasjonalt nivå, og danne grunnlag for<br />
kommunal planlegging.<br />
Side 287<br />
9
3.4 Planoppbygging<br />
Figur 1: Transportplan Nordland<br />
Planprogram<br />
Plandokument<br />
Plantema 1<br />
Plantema 2<br />
Plantema 3<br />
Plantema 4<br />
Plantema 5<br />
Veg<br />
Kollektivtransp<br />
Sjøtransport<br />
Luftfart<br />
Jernbane<br />
Handlingsprogram(mer)<br />
Nasjonale prosesser<br />
NTP<br />
Kommunale prosesser<br />
Arealplan<br />
Regionale prosesser<br />
Økonomiplan/budsjett<br />
4. Plantema<br />
Tema som sorterer under fylkeskommunen sitt ansvarsområde vil få en sentral rolle i planen,<br />
som for eksempel fylkesvegnettet og kollektivtransport på veg og sjø.<br />
4.1 Fylkesvegnettet<br />
4.1.1 Prioriterte fylkesvegstrekninger<br />
Utfordringer<br />
Nordland fylkeskommune ble etter 1. januar 2010 1 den største vegeier med ansvar for<br />
<strong>til</strong>hørende ferjesamband. Fylkesvegene knytter regioner i Nordland <strong>til</strong> riksvegene og <strong>til</strong><br />
logistikk-knutepunkt 2 . Vegene skal fungere som en forutsigbar og sikker ferdselsåre for<br />
trafikantene og ivareta næringslivsaktørenes behov for effektiv framføring av gods.<br />
1 Jf. Forvaltningsreformen trådte i kraft 1.1.2010<br />
2 Jernbaner, havner og flyplasser<br />
Side 288<br />
10
I dag har alle fylkesveger i prinsippet lik status, men det kan være mer hensiktsmessig å<br />
rangere de enkelte fylkesvegstrekningene for å sikre en mer effektiv planlegging i framtida.<br />
Her kan for eksempel forhold som næringslivets behov og vegens rolle som bindeledd mellom<br />
knutepunkter, angi betydningen vegen skal ha. Andre forhold som får betydning for<br />
prioritering av fylkesvegsstrekninger, kan for eksempel være om vegen fører <strong>til</strong> industriklynger<br />
eller reiselivsmål. En rangering vil ha konsekvenser for investerings<strong>til</strong>tak,<br />
vedlikehold og planlegging av fylkesvegnettet.<br />
Det må også vektlegges om vegstrekninger er den eneste alternative transportåren <strong>til</strong>/fra<br />
områder.<br />
Utrednings- og analysebehov<br />
- Kartlegge dagens fylkesvegnett på bakgrunn av faktorer som for eksempel trafikkgrunnlag,<br />
næringslivets behov samt <strong>til</strong>knytning <strong>til</strong> riksvegnettet og knutepunkter<br />
4.1.2 Vedlikehold<br />
Utfordringer<br />
Vegene er bygget over mange år og <strong>til</strong>standen på dagens vegnett 3 er veldig variabelt. Generelt<br />
er bildet preget av manglende vedlikehold, og både riksvegene og fylkesvegene har behov for<br />
omfattende oppgradering og nyinvesteringer for å utvikle vegene <strong>til</strong> et sikkert, effektivt og<br />
forutsigbart transportnett. Dette krever en langsiktig planlegging.<br />
Fylkesvegnettet er i dag preget av et stort etterslep på vedlikehold. Tilstanden på enkelte deler<br />
av vegnettet i fylket er så dårlig at det gir redusert framkommelighet. Her vil vegdatabanken<br />
og andre kilder kunne gi oss aktuell data om <strong>til</strong>standen på vegnettet. For å sikre en mest mulig<br />
effektiv ressursbruk i utviklinga av fylkesvegnettet, blir vedlikehold ansett som viktigere enn<br />
nyinvesteringer.<br />
Utrednings- og analysebehov<br />
- Kartlegge og beregne kostnadene for å oppgradere fylkesvegnettet <strong>til</strong> standarder i<br />
vegnormalen 4<br />
4.1.3 Gang- og sykkelveger<br />
Utfordringer<br />
I Nasjonal transportplan har regjeringen en målsetning om gjøre sykling mer attraktivt, og har<br />
utformet tre konkrete delmål. I tråd med den nasjonale målsetningen har Statens vegvesen i<br />
sitt handlingsprogram lagt vekt på å foreta en planmessig utbygging av sammenhengende<br />
sykkelnett i by- og tettsteder. Begrepet ”sykkelby” innebærer at by- og tettsteder mottar<br />
midler for å legge <strong>til</strong> rette for økt bruk av sykkel. I 2010 valgte fylkestinget Mosjøen som<br />
sykkelby i Nordland.<br />
Bygging av gang- og sykkelveger ivaretar behovet <strong>til</strong> gående og syklende, først og fremst i<br />
by/tettsteder, men kan være vel så viktig for områder med spredt bebyggelse og stor trafikk.<br />
Bygging av gang- og sykkelveg er et <strong>til</strong>tak for blant annet å bedre folks generelle helse,<br />
redusere klimautslipp, skape et bedre nærmiljø og øke trafikksikkerheten<br />
3 Gjelder riksveger, fylkesveger og kommunale veger<br />
4 Håndbok 111: Standarder for vedlikehold og drift av veger og gater<br />
Side 289<br />
11
Ved å øke andelen gående og syklende ønsker regjeringa å nå målet om bedre<br />
framkommelighet og miljø. En regional transportplan for Nordland bør innholde en strategi<br />
for hvordan kommuner og fylkeskommunen skal <strong>til</strong>rettelegge for at flere velger sykkel og<br />
egne bein. I Nordland finner vi en overordna strategi for gang- og sykkelveg i blant annet<br />
Kollektivplan Bodø.<br />
Ny folkehelselov pålegger fylkeskommunen å fremme folkehelsen i særlig grad gjennom egne<br />
forvaltnings- og ansvarsområder. For å bidra <strong>til</strong> økt fysisk aktivitet i fylkets befolkning, blir<br />
det derfor viktig å integrere aktiv transport (gåing og sykling) som del av Transportplan<br />
Nordland 2013-2024<br />
Statlige gang- og sykkelvegsprosjekter i fylket er under planlegging eller under bygging, jf.<br />
Statens vegvesen hjemmeside.<br />
Utrednings- og analysebehov<br />
- Kartlegge dagens gang- og sykkelvegnett i fylket og vurdere behov for nybygging<br />
- Vurdere å utvikle Lofoten som ”sykkelregion” i forbindelse med Vegpakke Lofoten<br />
- Utarbeide mål for det videre arbeid og på dette grunnlag vurdere behov for nye anlegg<br />
- Vurdere strategier som vil kunne stimulere alle byer og tettsteder i fylket <strong>til</strong> å prioritere opp<br />
<strong>til</strong>rettelegging og sikring av syklende og gående<br />
4.1.4 Ferjesamband<br />
Utfordringer<br />
Nordland fylkeskommune fikk etter forvaltningsreformen ansvaret for drifta av 15 nye<br />
ferjesamband, og har i dag ansvaret for 22 av 27 ferjesamband i fylket. Transportplan<br />
Nordland bør si noe om standarder som gjelder for ferjedrifta er hensiktsmessige eller om de<br />
må endres.<br />
Aktuelle forhold knytta <strong>til</strong> ferjedrifta kan for eksempel være fornying eller opprusting av<br />
fartøy og kaier, samt utvikling og valg av driftsteknologi for ferjene. I dag ligger det krav i<br />
anbudet på ferjesambandene 5 over Vestfjorden om at ferjene skal være gassdrevne. Dette er<br />
en <strong>til</strong>pasning <strong>til</strong> krav om mer miljøvennlig drift på ferjer, og det bør vurderes å kreve det<br />
samme på ferjesamband som sorterer under fylkeskommunalt ansvar. Det bør også<br />
undersøkes om gass er aktuelt for andre farttøy for å oppnå en synergieffekt.<br />
Det er også viktig å vurdere om fartøyene i dag har <strong>til</strong>fredss<strong>til</strong>lende kapasitet, akseptable<br />
åpningstider og frekvens samt god sikkerhet. Dette er forhold som gjelder all rutegående<br />
trafikk og som vil bli behandlet under punktet om kollektivtransport.<br />
Utrednings- og analysebehov<br />
- Evaluere og vurdere eventuelle endringer på driftskrav og standarder som gjelder for<br />
ferjedrifta, samt behovet for fornying av ferjemateriellet<br />
- Alternative driftsformer på ferjesamband bør vurderes<br />
5 Sambandene Bodø-Moskenes-Røst og Bognes-Lødingen/Skarberget. Disse er statlige ferjesamband<br />
Side 290<br />
12
4.1.5 Trafikksikkerhet<br />
Utfordringer<br />
I følge nullvisjonen er hovedutfordringa å redusere antall, omfang og alvorsgrad på ulykker i<br />
trafikken. Overordna mål og strategier for arbeidet med trafikksikkerhet er nedfelt i<br />
Handlingsplan for trafikksikkerhet i Nordland 2010-2013, som ble vedtatt av fylkestinget i<br />
desember 2009. Planen tar utgangspunkt i nullvisjonen og de nasjonale målene for<br />
trafikksikkerhet som er nedfelt i Nasjonal transportplan 201-2019, og satsingsområdene i<br />
Nasjonal <strong>til</strong>taksplan for trafikksikkerhet.<br />
Transportplan Nordland må behandle trafikksikkerhet med utgangspunkt i mål og strategier<br />
fastlagt i Handlingsplan for trafikksikkerhet i Nordland 2010-2013. Det er ikke lagt opp <strong>til</strong> at<br />
Transportplan Nordland skal erstatte planarbeid utført av NFTU 6 .<br />
Utrednings- og analysebehov<br />
- Kartlegge hvor ulykker skjer og sammenholde det med mål og strategier for det overordna<br />
arbeidet med trafikksikkerhet som er fastlagt i Handlingsplan for trafikksikkerhet i Nordland<br />
4.1.6 Rassikring<br />
Utfordringer<br />
Statens vegvesen la fram en samlet kartlegging av behovet for rassikring på riks- og<br />
fylkesveger i region nord. Rassikringsplanen ble behandlet i fylkestinget i sak 054/08. Dette<br />
ble seinere inkludert i Handlingsprogram for fylkesvegnettet 2010-2013(19).<br />
Rassikkringsplanen angir prioriterte rassikrings<strong>til</strong>tak på fylkesvegnettet i Nordland, Troms og<br />
Finnmark. Transportplan Nordland bør redegjøre for behovet for rassikring på<br />
fylkesvegnettet. På grunnlag av ny kunnskap bør det foretas en ny gjennomgang av gjeldende<br />
prioriteringer.<br />
Utrednings- og analysebehov<br />
- Kartlegge aktuelle rassikringsprosjekter på fylkesvegnettet med utgangspunkt i den<br />
regionale databasemodellen, og prognoser for framtidige klimaendringer<br />
4.2 Kollektivtransport<br />
Fylkeskommunen er ansvarlig for kollektivtransport på veg og sjø i fylket. Kollektivtransport<br />
i planprogrammet vil omfatte ordinær persontransport med rutebuss og rutebåt samt jernbane.<br />
Taxi er ikke kollektivtransport med mindre det er en del av bes<strong>til</strong>lingsruter jfr avsnitt 4.2.3.<br />
4.2.1 Kollektivtransport i Nordland<br />
Den mest vanlige formen for kollektivtransport i Nordland er med buss og båt, men i enkelte<br />
områder fungerer toget som en del av det lokale kollektiv<strong>til</strong>budet.<br />
6 NFTU = Trafikksikkerhetsutvalget, som er et utvalgt under fylkeskommunen og skal fremme<br />
trafikksikkerheten i fylket<br />
Side 291<br />
13
Hurtigbåt<br />
Nordland fylkeskommune har ansvaret for 29 hurtigbåtruter, hvor de fleste er fra Salten og<br />
sørover. De aller fleste av fartøyene er godsførende. To fartøy kan også ta med et begrenset<br />
antall mindre kjøretøy.<br />
Ukentlig anløpes ca 200 ulike anløpssteder i Nordland. De fleste steder har faste ruteanløp,<br />
mens noen steder bare har anløp ved behov. Faste anløp <strong>til</strong>bys <strong>til</strong> steder med jevn trafikk,<br />
mens behovsanløp er innført der det er noe lavere trafikkgrunnlag. Blant annet gjelder dette<br />
steder som i stor grad har fritidsreisende. Her bør kommuner og fylkeskommunen vurdere om<br />
offentlige midler skal benyttes på reisende <strong>til</strong> fritidsboliger. Ruteproduksjon med båt er svært<br />
kostnadskrevende, og ordningen med behovsanløp bør generelt vurderes utvidet <strong>til</strong> å gjelde<br />
flere rutepunkter hvor det <strong>til</strong> tider er lav trafikk.<br />
I noen områder av fylket samarbeider fylkeskommunen med helseforetakene om såkalte<br />
”Samfunnsbåter”. Ordningen innebærer felles finansiering av båt i trafikk, hvor faste<br />
kostnader knyttet <strong>til</strong> driften fordeles mellom ulike deltakere. Helseforetakenes<br />
ambullanseoppdrag gis prioritet fremfor ordinær ruteproduksjon, mens den enkelte kommune<br />
kan velge å benytte seg av fartøyet <strong>til</strong> legeskyss også utenom ordinær åpningstid for ruten. For<br />
fartøy som er ”samfunnsbåter” kreves derfor døgnberedskap. Ordningen med<br />
”samfunnsbåter” bør vurderes videreført og videreutviklet, under forutsetning av at det<br />
oppnås økonomisk effektive modeller. Samferdselsmessig må målsetningen være å skaffe<br />
mest mulig kostnadseffektive løsninger for selve ruteproduksjonen.<br />
Innen for flere av hurtigbåtrutene praktiseres i dag differensiert ruteproduksjon, hvilket<br />
innebærer at rute<strong>til</strong>budet er <strong>til</strong>passet sesong-svingninger. For noen ruter innebærer dette<br />
høyere produksjon i sommersesong, mens det for andre ruter innebærer lavere produksjon for<br />
eksempel i forbindelse med skoleferier. Sistnevnte kan i noen <strong>til</strong>feller medføre negative<br />
konsekvenser for reiselivsnæringa, og fylkeskommunen bør <strong>til</strong>rettelegge for en tettere dialog<br />
med representanter innenfor reiselivsnæringa.<br />
I <strong>til</strong>legg <strong>til</strong> ruteproduksjon og anløpssteder vil andre aktuelle spørsmål være krav <strong>til</strong> fartøy,<br />
miljø og universell utforming. Universell utforming blir diskutert nærmere under punktet<br />
4.2.5.<br />
Et flertall av kaiene i fylket som anløpes av hurtigbåtene, er i privat eie. Det pågår et<br />
generasjonsskifte innenfor både eierskap og ekspeditører, samt at inntektsgrunnlaget for disse<br />
flere steder er i en negativ utvikling. I årene framover må vi forvente å bli s<strong>til</strong>t ovenfor<br />
spørsmålet om kommunene skal overta eierskap <strong>til</strong> enkelte kaier, samt hvilken standard en kai<br />
med offentlig båtanløp skal ha. Disse forhold er naturlig å ta opp i planprosessen.<br />
Buss<br />
Rundt 70 % av all fylkeskommunens bussaktivitet er knyttet <strong>til</strong> skoleskyss. Skolebarntransport<br />
er det eneste som gjennom lov gir innbyggere rett <strong>til</strong> offentlig organisert transport.<br />
Fylkeskommunene må organisere og bekoste all skoleskyss for elever både i grunn- og<br />
videregående skole. Det betyr at de fleste stedene i distriktene i praksis har et daglig rute<strong>til</strong>bud<br />
(190 dager i året) gitt at de har skoletransport i området.<br />
Områder uten skolebarn har som regel en eller flere ukentlige muligheter å komme seg <strong>til</strong>/fra<br />
tettsted/regionsenter. I skolens ferier er det et begrenset <strong>til</strong>bud i mange kommuner utenfor<br />
regionsentra. Mange distriktskommuner har en jevn <strong>til</strong>bakegang i antallet elever. Dette fører<br />
Side 292<br />
14
<strong>til</strong> at skolerutene dekker stadig mindre av kommunen, samtidig som det blir boende igjen en<br />
del mennesker som får et svært begrenset transport<strong>til</strong>bud.<br />
Jernbane<br />
Jernbanenettet er først og fremst viktig for godstransport, men betyr også mye for landverts<br />
persontransport i fylket. ”Saltenpendelen”, som er et <strong>til</strong>bud <strong>til</strong> arbeidspendlere mellom<br />
Rognan/Fauske og Bodø har vært en ubetinget suksess. En reisetid på under en time fra<br />
Rognan <strong>til</strong> Bodø har bidratt <strong>til</strong> å forstørre arbeidsmarkedsregionen. ”Polasirkelpendelen”<br />
mellom Bodø og Mosjøen er blant annet et transport<strong>til</strong>bud for pasienter som ikke trenger<br />
ambulanse. Frekvensen på passasjertogene på Nordlandsbanens delstrekninger i Nordland<br />
varierer fra tre hver vei pr. døgn sør for Mosjøen <strong>til</strong> ti på strekningen Fauske-Bodø. I <strong>til</strong>legg er<br />
toget det eneste landverts <strong>til</strong>bud over Saltfjellet gjennom natt- og dagtoget.<br />
4.2.2 Enhetlig kollektivsatsning<br />
Utfordringer<br />
Kollektivtransporten knytter distriktene tettere sammen med kommune- og regionsentrene,<br />
særlig for de som ikke kan benytte privatbil. Omfanget av og formen på kollektiv<strong>til</strong>budet er<br />
betinget av om den foregår i/rundt byene eller i distriktene. Topografi og bosetningsmønster i<br />
Nordland fordrer kreative løsninger for å gi et <strong>til</strong>bud <strong>til</strong>passet den enkeltes behov. Å reise<br />
kollektivt er i all hovedsak en miljøvennlig transportløsning, og i befolkningstette områder<br />
kan kollektivtransport bidra <strong>til</strong> å redusere privatbilismen og forbedre eventuelle<br />
kapasitetsproblem i bykjernen.<br />
Andelen som reiser kollektivt i Nordland er liten sammenlignet med landet forøvrig, så<br />
utfordringa er å gjøre kollektivtransport mer <strong>til</strong>gjengelig og attraktivt. Utvikling av<br />
kollektivtrafikken må ses i sammenheng med investeringer i og utbygging av vegnettet.<br />
Nye vegprosjekt knytter omland tettere <strong>til</strong> regionsentra, og med et større befolkningsgrunnlag<br />
kan kollektiv<strong>til</strong>budet bygges ut. Et tenkelig utfall kan være at andelen som velger kollektive<br />
løsninger også øker. Dette vil selvsagt avhenge av omfang og form på kollektiv<strong>til</strong>budet.<br />
Eksempelvis vil bygging av Hålogalandsbrua knytte området mot Bjerkvik tettere sammen<br />
med Narvik.<br />
En bedre og mer hensiktsmessig oppbygging av et gjennomgående transportsystem i fylket,<br />
fordrer et overordna rutenett for kollektivtrafikken i Nordland. Hovedfokus er <strong>til</strong>gjengelighet,<br />
regularitet og pris. Et felles eller samordnet takstsystem for ulike transportformer i fylket og<br />
over fylkesgrenser bidrar også <strong>til</strong> å gjøre kollektivtransport mer attraktivt. Da må<br />
transportetatene og fylkeskommuner samarbeide om pris, billetteringssystem, rutetider, bedre<br />
omstigningsmulighet mellom buss, tog, båt og fly.<br />
Utrednings- og analysebehov<br />
- Vurdere alternative løsninger for et overordna rutenett for Nordland<br />
- Utrede behov for og løsninger av fleksible kollektivløsninger<br />
- Kartlegge om toget kan inngå som en sentral del av kollektiv<strong>til</strong>bud, også lokalt<br />
- Se på muligheten for å overføre ansvaret for ruteplanlegging fra staten <strong>til</strong> fylkeskommunen<br />
med tanke på tog som en mer sentral del av det lokale kollektiv<strong>til</strong>budet i fylket<br />
Side 293<br />
15
4.2.3 Infrastruktur for kollektivtrafikk - knutepunkt<br />
Utfordringer<br />
For å gjøre kollektiv<strong>til</strong>budet mer attraktivt må infrastruktur for kollektivtrafikk bygges med<br />
tanke på at bytte mellom ulike transportformer i større grad blir samordnet. På den måten blir<br />
avreise, ankomst, omstigning og innfartsparkering mest mulig effektiv. I denne<br />
sammenhengen må lokaliseringen av knutepunkter også vurderes.<br />
Gode logistikknutepunkt gjør det enklere å velge kollektivtransport, og er en forutsetning for<br />
et effektivt og helhetlig transportsystem. I dag er knutepunktene i all hovedsak utviklet for de<br />
enkelte transportmidlene og er av vekslende kvalitet.<br />
Utrednings- og analysebehov<br />
- Gjennomgang av infrastruktur og foreslå oppgradering/nybygging av knutepunkter eller<br />
holdeplasser, som ivaretar en effektiv og kundevennlig kollektivtransport<br />
4.2.4 Alternativ kollektivtransport - bes<strong>til</strong>lingsskyss<br />
Utfordringer<br />
Kollektivtransport som bes<strong>til</strong>lingstransport betyr at det legges <strong>til</strong> rette for skreddersydd<br />
transport i distriktene. Et eksempel på dette er DistriktsMobilen i Vevelstad hvor det høsten<br />
2009 ble satt i drift en <strong>til</strong>passet ordning for kommunen. Fleksibilitet i utformingen av<br />
ordningene er avgjørende for at <strong>til</strong>budet skal kunne fungere optimalt.<br />
Prosjektet Bes<strong>til</strong>lingstransport i Nordland er i gangsatt med siktemål å definere ulike<br />
modeller for bes<strong>til</strong>lingstransport som kan tenkes prøvd ut i Nordland. Gjennom arbeidet med<br />
prosjektet vil det bli utarbeidet beskrivelser av mulige løsninger/modeller som kan tenkes<br />
utviklet og <strong>til</strong>passet ulike områder i Nordland. Dette innebærer at det vil bli foreslått modeller<br />
som blant annet skal ivareta behov <strong>til</strong> eldre og unge i områder uten drosje<strong>til</strong>bud, og områder<br />
hvor drosje<strong>til</strong>budet står i fare for å falle bort. Felles for alle løsningene vil være at de må<br />
reflektere det lokale behovet for transport som eksisterer i lokalsamfunnet.<br />
Utrednings- og analysebehov<br />
- Kartlegge ulike former for eksisterende ordninger med bes<strong>til</strong>lingsruter på buss, båt og<br />
drosje som grunnlag for eventuelle prøveprosjekt i Nordland<br />
- Vurdere transport <strong>til</strong> fritidsbebyggelse<br />
4.2.5 Universell utforming<br />
Utfordringer<br />
Målsettingen med fylkeskommunens politikk for universell utforming er at Nordland skal bli<br />
et samfunn hvor det fysiske miljøet er utformet slik at det tas hensyn <strong>til</strong> hele befolkningen.<br />
Prinsippet om universell utforming innebærer at alle skal ha mulighet <strong>til</strong> å delta i samfunnet<br />
på lik linje. Dette betyr at produkter, bygninger, transportmidler og omgivelser skal utformes<br />
på en slik måte, at mennesker med nedsatt funksjonsevne skal kunne fungere i samfunnet uten<br />
å måtte være avhengig av hjelp fra andre.<br />
I samsvar med Nordland fylkeskommunes Handlingsplan 2009-2012 Universell utforming –<br />
Et samfunn for alle, skal universell utforming for samferdsel ivaretas gjennom<br />
Side 294<br />
16
kravspesifikasjoner i anbudsdokumenter. Dette gjelder for buss, båt og fylkesveiferger.<br />
Brukermedvirkning er viktig for å sikre kvalitativt gode løsninger.<br />
Utbygging av infrastruktur, som for eksempel kaier, terminaler/holdeplasser og anløpssteder<br />
samt krav <strong>til</strong> fartøy i anbud, medfører betydelige kostnader for fylkeskommunen. Her er det<br />
viktig å tenke langsiktig og sette seg etappevise utviklingsmål.<br />
Utrednings- og analysebehov<br />
- Kartlegge behov for universell utforming og planlegge etappevise mål<br />
4.2.6 Kollektiv<strong>til</strong>bud og reiseliv<br />
Utfordringer<br />
Reiselivet er et satsingsområde for fylkeskommunen, og det vil derfor være nødvendig å<br />
avklare hvordan og i hvilke grad reiselivet skal integreres i kollektiv<strong>til</strong>budet i fylket. Det<br />
offentlige kollektiv<strong>til</strong>budet i forhold <strong>til</strong> reiselivsnæringen i regionen er i dag dårlig. Blant<br />
annet ved at rutetidene for sommersesongen ikke vært klar før veldig nært sesongstart eller at<br />
rutetidene blir redusert om sommeren.<br />
Utrednings- og analysebehov<br />
- Se på dagens kollektiv<strong>til</strong>bud i et reiselivsperspektiv<br />
4.3 Riksvegnettet<br />
4.3.1 Stamveg som transportåre<br />
Utfordringer<br />
Ansvaret for riksvegene ligger hos Staten, og er dermed utenfor fylkeskommunen sitt<br />
ansvarsområdet. Likevel er det nødvendig å vurdere riksvegene i forhold <strong>til</strong> det samla<br />
transportsystemet i fylket.<br />
I dag pågår flere større plan- og utredningsprosesser som gjelder riksvegnettet. Dette gjelder<br />
for eksempel KVU Rv. 80 Løding – Bodø sentrum, KVU E6 Mørsvikbotn – Ballangen og<br />
KVU E-10/rv. 85 Evenes – Sortland. Fylkeskommunen er en viktig høringspart og deltaker i<br />
disse prosessene. I <strong>til</strong>legg vil prosjektet E6 Helgeland, som består av flere delprosjekter fra<br />
fylkesgrensa opp <strong>til</strong> Saltfjellet. Noen av delprosjektene er under bygging mens andre er under<br />
planlegging. I <strong>til</strong>legg forventes det igangsatt en KVU for Vegpakke Lofoten og en<br />
reguleringsplan for Tjernfjell. Begge prosjekter vil ha stor betydning for transportinfrastruktur<br />
i Nordland.<br />
Fylkeskommunen bør ha en aktiv holdning <strong>til</strong> både kortsiktige og langsiktige <strong>til</strong>tak for<br />
riksvegnettet i fylket, som i enkelte områder er svært viktig for transport av gods ut av fylket.<br />
Herunder også som en viktig ferdselsåre mellom fylket og Sverige.<br />
Det er ett ferjesamband på E6 gjennom Nordland. At E6 ikke er ferjefri skaper større<br />
usikkerhet for næringslivet med hensyn <strong>til</strong> frakt av gods. Det bør vurderes å holde ferjene<br />
døgnåpen, eller om E6 bør gjøres ferjefri. I dag pågår det i regi av Statens vegvesen en KVU<br />
som skal gi grunnlag for arbeidet med revisjon av NTP.<br />
Side 295<br />
17
Utrednings- og analysebehov<br />
- Sammens<strong>til</strong>le status for utredninger og planer for utvikling av riksvegnettet som grunnlag<br />
for revisjon av behov og prioriteringer<br />
4.4 Sjøtransport<br />
4.4.1 Havner, farleder og godstransport<br />
Utfordringer<br />
Fiskeri- og kystdepartementet og Kystverket er ansvarlig statlig styresmakt for sjøtransport<br />
langs kysten. Det er særlig ansvarsområder knyttet <strong>til</strong> farleder, godstransport og fiskerihavner<br />
som er relevante for den regionale transportplanen for Nordland. Mange bor langs kysten eller<br />
på øyer, og Nordland er fylket med flest ferjesamband, flest hurtigbåtruter og 10 anløpssteder<br />
for Hurtigruten. De 3 stamnetthavnene i fylket er Mo i Rana, Bodø og Narvik.<br />
Farleder må holdes ved like og <strong>til</strong>passes utviklinga på samme måte som vegene på land, og<br />
nye farledere må vurderes i et slikt perspektiv. Fylkeskommunen sine innspill <strong>til</strong> Kystverket<br />
sine prioriteringer må forankres i Transportplan Nordland. Det er en utfordring å få<br />
tistrekkelig rask utbygging av sikre farleder for den allminnelige skipsfart - inklusive stadig<br />
større fiskefartøy - og sikre og godt merkede hurtigbåtleder. Økningen i størrelsen på<br />
fiskefartøyene fører også <strong>til</strong> et stort behov for større og dypere fiskerihavner.<br />
Målsetninger om mer gods fra veg <strong>til</strong> bane og båt krever mer effektive havneløsninger i<br />
fylket. Marin sektor er en av de viktigste næringene i Nordland og spiller en viktig rolle for<br />
bosetting langs kysten. Det er derfor nødvendig at Transportplan Nordland følger opp<br />
rammevilkårene for næringa når det gjelder fiskerihavner.<br />
Utrednings- og analysebehov<br />
- Kartlegge status for utredninger og planer for sjøtransporten i Nordland, med fokus på <strong>til</strong>tak<br />
knyttet <strong>til</strong> farleder, godstransport og fiskerihavner<br />
- Vurdere behov for en egen strategisak om sjøtransport<br />
4.5 Jernbane<br />
Jernbanens betydning for kollektivtransport omtales under kapittel 4. 2.<br />
4.5.1 Godstransport<br />
Utfordringer<br />
Nordlandsbanen (Trondheim-Bodø) er med sine nesten 73 mil Norges lengste jernbane og<br />
den eneste hovedbanen som ikke er elektrifisert. Banestrekninger som er elektrifisert gir ikke<br />
bare positive miljøeffekter, men vil også forebedre kapasiteten på banen. Det er bare 28 % av<br />
baneinfrastrukturen som <strong>til</strong>later at toget føres med en fart på over 100 km/t.<br />
I følge stamnettutredningen for jernbanen En jernbane for framtiden – perspektiver mot 2040<br />
står det at strekningen Mo i Rana-Bodø i makstimen har en kapasitetutnyttelse på over 100 %.<br />
Side 296<br />
18
Banens kapasitet begrenses av manuell togfremføring og lange strekninger uten<br />
krysningsspor. Bygging av ett kryssingsspor på Saltfjellet ventes igangsatt i 2013.<br />
Fjernstyring vil gi økt kapasitet og en mer fleksibel drift med bedre regularitet og punktlighet.<br />
Prosjektet fjernstyring på Nordlandsbanen har god samfunnsøkonomisk lønnsomhet, men er<br />
blitt forsinket i flere omganger. Det blir ytterligere forsinket, denne gang på grunn av mangel<br />
på godkjent teknisk system.<br />
En stor del av gods som kommer <strong>til</strong> Bodø omlastes mellom sjø og bane. I dag pågår<br />
kapasitetsøkende <strong>til</strong>tak på godsterminalen i Bodø. Nordlandsbanen frakter ca. 50 % av den<br />
landverts godsmengden som går over grensen mellom Nordland og Nord-Trøndelag.<br />
Jernbanens andel på strekningen Oslo-Bodø er 80-90 %.<br />
I dag stopper Nordlandsbanen på Fauske/i Bodø og spørsmål om en videreføring nordover bør<br />
vurderes i planarbeidet.<br />
Ofotbanen (Narvik- den svenske grensen) er bare 42 km lang, men elektrifisert og den<br />
banestrekningen i Norge som har mest godstrafikk, i hovedsak malmtog fra Kiruna for LKAB<br />
(ca. 17 millioner tonn i 2010). Det forventes at uttak av mineraler i Nord-Finland/Nord-<br />
Sverige vil vokse i nær framtid noe som vil gi en betydelig vekst i trafikken på banen.<br />
Malmen skipes ut fra Narvik som er den ene av Norges to TEN-T-havner.<br />
Ofotbanen har også betydelig trafikk av andre godstog, først og fremst de 10 ARE-togene pr.<br />
uke hver vei mellom Narvik og Alnabru via Sverige. I <strong>til</strong>legg er 5 ukentlig tog i regi av<br />
Schenker AS mellom Alnabru og Narvik. I Narvik omlastes godset <strong>til</strong> bil for videre frakt <strong>til</strong><br />
Nordre Nordland, Troms og Finnmark. Sørover fører ARE-togene betydelige mengder fersk<br />
fisk. Antall persontog på Ofotbanen er 2-3 pr. dag hver vei.<br />
Fylkeskommunen og statlige myndigheter har en uttalt målsetning om å få mer av<br />
godstrafikken over fra veg <strong>til</strong> bane og sjø. For å oppnå dette er det behov for forbedring av<br />
kapasiteten på Nordlandsbanen og Ofotbanen. Det er allerede økende bruk av både Ofotbanen<br />
og Nordlandsbanen for transport av laks og annen sjømat <strong>til</strong> Oslo, der den i all hovedsak blir<br />
lastet om <strong>til</strong> bil for videre transport <strong>til</strong> Europa. Det er derfor en prioritert oppgave å få bygd<br />
nye kryssingsspor og signalsystem.<br />
Utrednings- og analysebehov<br />
- Sammens<strong>til</strong>le status for utrednings- og analyser og planer for utvikling av Nordlandsbanen<br />
og Ofotbanen som grunnlag for revisjon av behov og prioriteringer<br />
- Vurdere elektrifisering av Nordlandsbanen<br />
- Vurdere videreføring av Nordlandsbanen<br />
4.6 Terminaler, intermodalitet og ”grønne korridorer”<br />
4.6.1 Effektive logistikk-knutepunkt<br />
Utgangspunktet for utforming og lokalisering av godsterminaler må være å finne gode<br />
løsninger for ankomst <strong>til</strong> terminaler og en effektiv omlasting mellom transportformene. Det<br />
krever en planmessig <strong>til</strong>nærming fra flere etater, kommune og fylkeskommune.<br />
Side 297<br />
19
Nord-Norgelinjen kalles togforbindelsen Oslo - Bodø og forlengelsen <strong>til</strong> Tromsø og Alta med<br />
skip. En tredjedel av containerne på Nordlandsbanen sendes i dag videre med skip <strong>til</strong> Troms<br />
og Finnmark. Årlig transporteres 13 000 containere med MS Tege. Nord-Norgelinjen er en<br />
grønn godskorridor mellom Sør-Norge og de to nordligste fylkene. Her kreves en avklaring<br />
for videre drift etter kontraktens utløp i 2013.<br />
4.6.2 Gods på bane – ”grønne korridorer”<br />
Å velge bane framfor andre transportformer for frakt av gods fører ikke bare <strong>til</strong> mindre gods<br />
på vei, men gir også en bedre miljøprofil. Krav <strong>til</strong> miljøsertifisering av ferskvare vil framover<br />
kreve at produktet blir fraktet på en miljøvennlig måte. Det fordrer mer miljøvennlige<br />
løsninger for drift av tog og skip, og på kort sikt bør bruk av LNG 7 vurderes.<br />
Nordland fylkeskommune er involvert i flere interregionale transportprosjekter som tar sikte<br />
på å etabler nye transportløsninger for eksportrettet næringsliv. Gjennom samarbeidet ønsker<br />
fylkeskommunen å redusere avstandsulemper som næringene i fylket har i forhold <strong>til</strong><br />
konkurrenter lokalisert nærmere markedene. Prosjektene har også en sterk miljøprofil. Ved å<br />
ta i bruk øst-vest banestrekninger kan transportkorridorer legges utenom Alnabru, som i dag<br />
er en flaskehals for framføring av gods. Her er Ofotbanen, Meråkerbanen og<br />
Kongsvingerbanen aktuelle baner.<br />
Utrednings- og analysebehov<br />
- Utrede godstrømmer og behov for terminaler<br />
- Vurdere og foreslå prøveprosjekt med mer miljøvennlige driftsformer<br />
4.7 Luftfart<br />
4.7.1 Flyplasstruktur<br />
Dagens utviklingstrekk luftfart<br />
Nordland har i dag en nasjonal lufthavn (Bodø) og en regional lufthavner (Evenes), 9<br />
regionale lufthavner av varierende lengde og Norges eneste helikopterplass med ordinær rute<br />
(Værøy).<br />
De regionale lufthavnene på Helgeland har anbudsruter (FOT-ruter) <strong>til</strong>/fra Bodø og<br />
Trondheim. De regionale lufthavnene i Lofoten og Ofoten samt helikopterplassen på Værøy<br />
har FOT-ruter <strong>til</strong>/fra Bodø. Andenes har FOT-rute <strong>til</strong>/fra Bodø og Tromsø. Stokmarknes har<br />
ikke FOT-ruter, men har kommersielle ruter <strong>til</strong>/fra Bodø og Tromsø. Bodø har<br />
konkurranseruter og er i <strong>til</strong>legg Nordlands nav for FOT-ruter. Evenes har bare kommersielle<br />
ruter. Narvik har <strong>til</strong> tider kommersiell rute <strong>til</strong> Tromsø. Brønnøysund har kommersiell rute<br />
<strong>til</strong>/fra Oslo i <strong>til</strong>legg <strong>til</strong> FOT-rutene. Sandnessjøen vil midtsommeren 2011 også ha<br />
kommersiell rute <strong>til</strong>/fra Oslo.<br />
Med bedre veiforbindelser (Lofast m.v.) og lavere billettpriser på konkurranserutene fra<br />
stamflyplassene, er det blitt flere som bruker landeveien i stedet for regionale flyruter for å<br />
komme seg <strong>til</strong> en stamflyplass. Noen av de regionale lufthavnene er likevel i ferd med å få så<br />
mange passasjerer at Samferdselsdepartementet ikke er fremmed for tanken på å avvikle<br />
ordningen med FOT-ruter på dem, slik departementet gjorde med Stokmarknes.<br />
7 LNG= Liquefied natural gas/flytende naturgass<br />
Side 298<br />
20
De fleste lufthavnene som kan utvides <strong>til</strong> minst 1199 meter rullebane, ønsker slik eller større<br />
forlengelse for å kunne ta ned større fly og for å få mulighetene <strong>til</strong> direktefly, særlig <strong>til</strong> Oslo.<br />
Narvik lufthavn vil bli nedlagt og kostnadsbesparelsene fra det vil bli brukt <strong>til</strong> delfinansiering<br />
av Hålogalandsbrua som vil gi vesentlig kortere vei og reisetid Narvik-Evenes.<br />
Fylkestinget har i sak 058/11 vedtatt at Røssvoll bør legges ned <strong>til</strong> fordel av en stor flyplass på<br />
Hauan ved Mo i Rana.<br />
Samferdselsdepartementet har i sin nylige Retningslinje 2 for arbeidet med NTP 2014-23 bedt<br />
transportetatene og Avinor om å gjennomføre en nærmere analyse av de mange lokale<br />
initiativ <strong>til</strong> baneforlengelser og nye flyplasser. Departementet anser det som viktig med en<br />
åpen prosess og lokal medvirkning. Avinor vil fram mot høsten 2011 gjennomføre et<br />
analysearbeid knyttet <strong>til</strong> flyplass-struktur og lokalt initiativ. Avinor og Nordland<br />
fylkeskommune er enige om at analysearbeidet blir presentert og diskutert i relevante<br />
arbeidsgrupper i prosessen med plandokumentet/handlingsprogrammene.<br />
Utrednings- og analysebehov<br />
- Vurdere flyplass-strukturen i fylket i forhold <strong>til</strong> det samla transport<strong>til</strong>budet<br />
4.8 Forvaltning og finansiering<br />
Innenfor dagens inntektssystem er prioriterte investeringsprosjekt og finansiering av<br />
drift/vedlikehold en stor utfordring for fylkeskommunen innenfor eksisterende økonomiske<br />
rammer. Inntektssystemet gjelder ut 2013, og nytt inntektssystem er under utredning.<br />
Samferdsel er svært viktig for samfunnsutvikling generelt og Nordland fylkeskommune bør<br />
melde tydelig om at samferdsel bør vektlegges spesielt.<br />
I <strong>til</strong>legg vil det være aktuelt å kartlegge eksisterende finansieringsformer og eventuelt foreslå<br />
alternative finansieringsformer for utvikling av fylkesvegnettet og transportsystemet i<br />
Nordland.<br />
4.8.1 Regionalt bompengeselskap<br />
Utfordringer<br />
Vegdirektoratet anbefaler å åpne opp for større regionale bompengeselskap som kan forvalte<br />
flere bompengeavtaler. Det er derfor grunnlag for å vurdere etablering av et større regionalt<br />
bompengeselskap som skal forvalte alle framtidige bompengeordninger i Nordland. Det kan<br />
og være aktuelt å innlemme eksisterende bompengeselskap i et slikt større regionalt<br />
bompengeselskap.<br />
Utrednings- og analysebehov<br />
- Kartlegge grunnlaget og rammer for etablering av et større regionalt bompengeselskap i<br />
Nordland<br />
Side 299<br />
21
4.8.2 Finansieringsmodeller<br />
Utfordringer<br />
Det bør også undersøkes om det finnes mer hensiktsmessige og fornuftige finansieringsmodeller<br />
slik at fylkeskommunen får mest mulig veg, infrastruktur og kollektiv<strong>til</strong>bud for hver<br />
krone investert.<br />
Utrednings- og analysebehov<br />
- Kartlegge det samla finansieringsbehovet for utvikling av fylkesvegnettet<br />
- Sammens<strong>til</strong>le eksisterende og alternative finansieringsformer veg- og annen<br />
infrastrukturutbygging samt kollektivtrafikk<br />
5. Organisering, prosess og medvirkning<br />
5.1 Organisering<br />
Det er det viktig at kommuner, etater, representanter fra næringsliv og andre berørte parter<br />
deltar i planprosessen. Organiseringa av arbeidet med plandokumentet skal søke å ivareta alle<br />
parter på en <strong>til</strong>fredss<strong>til</strong>lende måte. Under følger forslag <strong>til</strong> organisering som skal sørge for at<br />
arbeidet blir fullført i henhold <strong>til</strong> oppsatt tidsplan og samtidig sikre størst mulig deltakelse.<br />
5.1.1 Organisering av arbeidet med planprogrammet<br />
Arbeidet med planprogrammet for en regional transportplan for Nordland ble igangsatt mars<br />
2011, hvor alle kommuner og regionråd ble invitert <strong>til</strong> et dagsseminar arrangert i regi av<br />
fylkeskommunen. Her fikk regionrådene anledning <strong>til</strong> å presentere transportbehov i<br />
kommunene innenfor den enkelte regionen.<br />
Fylkeskommunen har tatt hensyn <strong>til</strong> innspillene i planprogrammet. I forbindelse med høring<br />
av planprogrammet vil det bli gjennomført møter med sentrale næringsaktører og andre<br />
relevante samfunnsaktører. De vil bli orientert om planprosessen og få anledning <strong>til</strong> å legge<br />
fram synspunkter og kommentere det som står i planprogrammet.<br />
5.1.2 Organisering av arbeidet med plandokumentet<br />
Organiseringa av planarbeidet vil ta utgangspunkt i planprogrammet, som legger sterk føring<br />
på det som skal skje fram mot det endelige plandokument som skal legges fram for<br />
fylkestinget våren 2012.<br />
Organiseringa av arbeidet med plandokumentet innebærer et samarbeid mellom representanter<br />
fra ulike forvaltningsnivåer, transportetater og samfunnsarenaer. Fylkeskommunen har rollen<br />
som prosjektleder, og skal blant annet legge <strong>til</strong> rette for at det etableres en effektiv og god<br />
dialog mellom partene.<br />
Side 300<br />
22
Styringsgruppe<br />
Fylkesrådet skal som prosjektets styringsgruppe, gi mandat <strong>til</strong> arbeids- eller temagrupper og<br />
føringer underveis. Ved å ha fylkesrådet som styringsgruppe vil den politiske forankring i<br />
prosjektet forløpende sikres.<br />
Administrativ prosjektgruppe<br />
Den administrative prosjektgruppa som ledes av samferdselssjefen, består av representanter<br />
fra samferdselsavdelinga, næringsavdelinga og regionvegkontoret. Gruppa skal koordinere det<br />
faglige arbeidet og har ansvar for den praktiske gjennomføringen av planarbeidet. En annen<br />
sentral oppgave vil være å forberede og legge fram saker for blant annet styringsgruppa. I<br />
<strong>til</strong>legg skal prosjektgruppa invitere <strong>til</strong> og delta i ulike arrangement som bidrar <strong>til</strong> og styrker<br />
medvirkning.<br />
Det vil også være knyttet et sekretariat <strong>til</strong> prosjektgruppa, som har ansvar for å sortere og<br />
samordne innspillene fra arbeidsgruppene.<br />
Arbeidsgrupper<br />
Arbeidsgruppene skal jobbe etter mandat fra styringsgruppa og ivareta en faglig <strong>til</strong>nærming <strong>til</strong><br />
valgte plantema. Det forventes at arbeidsgruppene leverer deldokumenter som omhandler<br />
plantema, <strong>til</strong> sekretariatet i henhold <strong>til</strong> framdriftsplanen.<br />
Aktuelle deltakere i de enkelte arbeidsgruppene kan være representanter fra kommune eller<br />
regionråd, interesseorganisasjoner, transportnæringene og de statlige transportetatene og<br />
Avinor AS. Antall arbeidsgrupper, endelig sammensetning og organisering blir avgjort på et<br />
seinere tidspunkt.<br />
Referansegruppe<br />
Referansegruppa som består av to representanter fra hvert av regionrådene, NHO, de ulike<br />
transportetatene og andre berørte interesseorganisasjoner. Referansegruppa blir innkalt i<br />
forkant av høringsrunder, for å sikre at deltakerne har kjennskap <strong>til</strong> planarbeidet og kan<br />
påvirke planarbeidet på et tidlig tidspunkt. Formålet med gruppa er å skape en dialog der<br />
deltakerne på den ene sida blir informerte om fylkeskommunen sitt arbeid, samtidig som de<br />
kan presentere sine innspill <strong>til</strong> arbeidet og s<strong>til</strong>le spørsmål.<br />
Møtefrekvensen for referansegruppa blir avpasset <strong>til</strong> planprosessen. Der det er aktuelt kan<br />
gruppas representanter bli invitert inn i ei temagruppe. Referansegruppa blir oppløst ved<br />
inns<strong>til</strong>ling <strong>til</strong> planforslag.<br />
5.2 Prosess<br />
Arbeidet med en regional transportplan for Nordland skal følge normal prosess for behandling<br />
av regionale planer etter plan-og bygningsloven. Det vil legges <strong>til</strong> rette for å sikre<br />
medvirkning i arbeidet med planprogrammet så tidlig som mulig (jfr. avsnitt 5.3). Når<br />
planprogrammet blir sendt på høring vil det også bli gjennomført dialogmøter med sentrale<br />
næringslivsaktører.<br />
Etter høring og offentlig ettersyn vil alle innspillene bli gjennomgått og vurdert før<br />
planprogrammet blir ferdigs<strong>til</strong>t. Det reviderte planprogrammet blir deretter behandlet i<br />
fylkesrådet, som under samling i juni vil orientere fylkestinget om innhold i planprogrammet<br />
og videre prosess.<br />
Side 301<br />
23
Tabell 1: Politisk behandling av Transport Nordland<br />
VÅR 2011 VÅR 2012 2012<br />
PLANPROGRAM PLANDOKUMENT HANDLINGSPROGRAM<br />
Med utgangspunkt i planprogrammet, vil arbeidet med selve transportplanen starte. Utkast <strong>til</strong><br />
planen blir lagt ut <strong>til</strong> høring og offentlig ettersyn ved årskiftet 2011/2012. Det vil arrangeres<br />
egne høringsmøter tidlig i høringsprosessen, hvor kommunene blir invitert <strong>til</strong> å delta.<br />
Transportplan Nordland blir vedtatt av fylkestinget etter at alle høringsinnspill er koordinert<br />
og vurdert.<br />
Fylkestinget er plan- og godkjenningsmyndighet for regionale planer og fatter endelig vedtak<br />
etter at plandokumentet har vært på høring og offentlig ettersyn.<br />
5.3 Medvirkning<br />
Krav <strong>til</strong> medvirkning i offentlig planlegging er nedfelt i plan- og bygningsloven, jf. kapittel 5.<br />
Planmyndighetene skal gjennom hele planprosessen bidra <strong>til</strong> en åpen og bred deltakelse fra<br />
berørte, samt sikre dialog med organiserte og uorganiserte interesser. Minstekravet er de<br />
formelle kravene <strong>til</strong> behandling av planer med høring av planprogram og planframlegg.<br />
5.3.1 Medvirkning fra offentlige instanser<br />
Utover å fremme innspill <strong>til</strong> planen i løpet av høringsperioden, vil medvirkning fra offentlige<br />
instanser bli sikret gjennom deltakelse i referansegruppa og de ulike arbeidsgruppene. Det<br />
legges opp <strong>til</strong> et nært samarbeid med regionrådene i fylket for å sikre en god dialog med<br />
kommunene.<br />
5.3.2 Medvirkning fra allmennheten<br />
Den primære kontakten mot allmennheten i dette planarbeidet er gjennom høring og offentlig<br />
ettersyn av planprogrammet og plandokumentet. I forkant av høring av planprogrammet blir<br />
det kunngjort oppstart av planarbeidet i sentrale media. På den måten ønsker fylkeskommunen<br />
å sikre at flest mulig blir informerte om det pågående arbeidet og om mulighetene <strong>til</strong> å spille<br />
inn i planarbeidet.<br />
Plandokument blir gjort <strong>til</strong>gjengelig på bibliotek i fylket. Det er også opprettet en egen link <strong>til</strong><br />
RTP/Transportplan på fylkeskommunen sine hjemmesider 8 , hvor det blir lagt ut oppdatert<br />
informasjon om planarbeidet og det gis anledning <strong>til</strong> å komme med innspill og kommentarer.<br />
Hovedaktører i planarbeidet<br />
- Nordland fylkeskommune<br />
- Kommuner v/Regionrådene i fylket<br />
- Statens vegvesen<br />
- Kystverket<br />
- Jernbaneverket/NSB<br />
- Avinor<br />
- Fylkesmannen<br />
8 http://www.nfk.no/artikkel.aspxMId1=3960&AId=17054<br />
Side 302<br />
24
Aktuelle deltakere i referansegruppa<br />
- Kommuner<br />
- Havnestyrer<br />
- Trafikksikkerhetsutvalget (NFTU)<br />
- Fylkeseldrerådet<br />
- Ungdommens fylkesting<br />
- Rådet for menneske med nedaett funksjonsevne<br />
- LO<br />
- NHO<br />
- Næringsalliansen i Nordland<br />
- Logistikk og transportindustriens landsforbund<br />
- Norges lastebileierforbund<br />
- Norges automobilforbund<br />
- Syklistenes landsforening<br />
- Naturvernforbundet<br />
- Norges Miljøvernforbund<br />
- Framtiden i våre hender<br />
- Andre interessegrupper<br />
6. Veien videre<br />
Tabell 2: Framdriftsplan<br />
Ferdigs<strong>til</strong>le planprogram<br />
Utredningsfase<br />
Utarbeide planforslag<br />
Handlingsprogram<br />
2011 2012<br />
M J J A S O N D J F M A M J J A S O<br />
X<br />
X X X X X<br />
X X X<br />
X X X X X X<br />
25<br />
Side 303
Helse- og sosialavdelingen<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
15.02.2012 10391/2012 2011/10602 G21<br />
Saksnummer Utvalg Møtedato<br />
12/1 Eldrerådet 05.03.2012<br />
12/2 Ruspolitisk råd 06.03.2012<br />
12/2 Råd for funksjonshemmede 06.03.2012<br />
12/17 Komitè for levekår 08.03.2012<br />
12/3 Bystyret 29.03.2012<br />
Høringssvar på forslag <strong>til</strong> revidert fastlegeforskrift<br />
Revidering av fastlegeforskriften er varslet i Prop. L 91 <strong>til</strong> ny helse- og omsorgslov. <strong>Forslag</strong> <strong>til</strong><br />
revidert forskrift ble sendt på høring 22 desember 2011 med svarfrist 22 mars 2012.<br />
Denne saken redegjør for hovedmomentene i <strong>til</strong> kommunens høringsuttalelse og foreslår at<br />
uttalelsen oversendes Helse- og omsorgsdepartementet.<br />
Saksopplysninger<br />
Samhandlingsreformen trådte i kraft 01.01.12 med blant annet nye lover og forskrifter. Reformen er<br />
en retningsreform og det er flere områder som skal justeres og endres. Det pågår omfattende arbeid<br />
innenfor flere områder, noe som er varslet i behandlingen av for eksempel ny helse- og omsorgslov<br />
og ny folkehelselov og Meld.St.16 (2010-2011) Nasjonal helse- og omsorgsplan.<br />
Fastlegene og allmennlegetjenesten er beskrevet som sentrale i samhandlingsreformen. Endring i<br />
forskriften er av sentrale myndigheter vurdert som nødvendig for å nå reformens mål. Revidering av<br />
forskrift for fastlegeordningen ble signalisert i lovproposisjonen Prop.91L <strong>til</strong> Lov om kommunale<br />
helse- og omsorgstjenester.<br />
22 desember 2011 sendte Helse- og omsorgsdepartementet (HOD) ut forslag <strong>til</strong> revidert<br />
fastlegeforskrift på høring med høringsfrist 22 mars 2012.<br />
HOD sier i sitt høringsdokument at endringene i forskriften skal bidra <strong>til</strong><br />
”en bedre legetjeneste i kommunene ved at rammevilkårene for allmennlegetjenesten utvikles i en<br />
retning som sikrer stat og kommune gode styringsmuligheter, og som fremmer:<br />
<br />
<br />
<br />
Styrket kvalitet – trygge, sikre, virkningsfulle, <strong>til</strong>gjengelige, koordinerte og rettferdig<br />
fordelte tjenester der ressursene utnyttes på en god måte<br />
Mer innsats på å begrense og forebygge sykdom der dette er effektivt – herunder aktiv<br />
oppfølging av kronikere og andre pasienter med særskilt risiko for sykdom og<br />
behandlingsbehov i spesialisthelsetjenesten, samt <strong>til</strong>strekkelig oppfølging av sårbare<br />
grupper som ofte ikke selv oppsøker lege<br />
Tettere samhandling med øvrige kommunale helse- og omsorgstjenester<br />
Side 304
God geografisk legefordeling og god rekruttering <strong>til</strong> allmennlegetjenesten, bl.a. med fokus<br />
på å sikre større stabilitet i legedekningen i distriktskommuner.” (s.3 i høringsdok)<br />
Fastlegeoppgavene i Bodø kommune ivaretas av 8 (7 årsverk) kommunalt ansatte leger og 34<br />
privatpraktiserende leger med avtale med kommunen.<br />
Kommunen er ansvarlig for helse<strong>til</strong>budet i kommunen gjennom Helse- og omsorgsloven og de<br />
forskrifter som følger av denne. Fastlegeordningen reguleres i dag av Fastlegeforskriften, sentrale<br />
avtaler (Statsavtalen, Rammeavtale, Særavtale, Kollektivavtalen) hvor HOD, Helsedirektoratet, KS<br />
og legeforeningen er aktører, og individuelle avtaler mellom aktuell kommune og fastlege.<br />
Vurderinger<br />
Det kan være hensiktsmessig å se på lov og avtaleverk som regulerer fastlegeordningen, 11 år etter<br />
innføringen av fastlegeordningen, i den hensikt å gjøre tjenesten enda bedre for innbyggerne.<br />
Fastlegeordningen er en sentral del av kommunens helse- og omsorgstjeneste. Samtidig henger den<br />
sammen med flere andre deler av helsetjenesten. Bodø kommune kunne ønsket at ny<br />
fastlegeforskrift hadde vært sett i sammenheng med ”<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> nasjonal handlingsplan for<br />
legevakt” og revisjon av ”forskrift om prehospital akuttmedisin”.<br />
<strong>Forslag</strong>et som er på høring er ikke tatt godt imot blant fastlegene. Det ene skyldes prosessen som<br />
har ført fram <strong>til</strong> forskriftsforslaget. Her har verken legenes representanter eller KS deltatt. Dernest<br />
er det mange krav <strong>til</strong> fastlegen som forventes løst innen den ramme fastlegen har i dag.<br />
Det er nasjonalt stor skepsis i fagmiljøene <strong>til</strong> hele forskriften. I Bodø kommune har fastlegene,<br />
gjennom allmennlegeutvalget, sagt opp sine avtaler med Bodø kommune dersom forskriften vedtas.<br />
Fra kommunalt ståsted er det viktig å få en forskrift som:<br />
- bidrar <strong>til</strong> tydelig oppgave- og ansvarsdeling,<br />
- støtter opp under ønske om <strong>til</strong>gjengelighet av legeressurs <strong>til</strong> de brukergruppene som trenger<br />
tettere oppfølging fra lege,<br />
- bedrer samhandlingen mellom lege og andre faggrupper i kommunens helse- og<br />
omsorgstjeneste<br />
- bidrar <strong>til</strong> rekruttering av fastleger <strong>til</strong> kommunen<br />
- sikrer kvalitet på tjenesten.<br />
De viktigste innspillene fra Bodø kommune er:<br />
- Kapasiteten blant fastlegene bør styrkes. Et legeårsverk bør justeres ned <strong>til</strong> 1200 <strong>til</strong>svarende<br />
full kurativ uke, implisitt må det legges <strong>til</strong> rette for flere fastlegehjemler. Dette bør<br />
kommunene kompenseres for økonomisk.<br />
- Tilgjengelighet hos fastlegen er viktig, også for svakere grupper og der det er tegn på<br />
alvorlig sykdom. Legen må ha mulighet <strong>til</strong> å prioritere hvem som får time raskt - noe som<br />
må fremkomme i forskriften dersom det skal sies noe om responstid.<br />
- Dialog og samhandling mellom kommunen og fastlegene er viktig. Lokalt samarbeidsutvalg<br />
(LSU) er en viktig arena for å ivareta dette og bør videreføres. I <strong>til</strong>legg ønskes årlige<br />
allmøter nevnt som pliktig deltakelse på for fastlegene.<br />
- Økning av kommunal finansiering av fastlegeordningen slik det er drøftet i lovproposisjonen<br />
støttes ikke.<br />
- Sanksjonsmuligheter ønskes, men ikke i den formen som foreslås med mulighet for<br />
<strong>til</strong>bakehold av per capita <strong>til</strong>skudd.<br />
Side 305
Konklusjon og anbefaling<br />
Forskriften, slik vi leser den, vil kreve en økt byråkratisering fra kommunens side. For å kunne<br />
drive utstrakt kontroll av fastlegene vil kreve ressurser for å kunne gjøres på en god måte. Dette vil<br />
gjelde blant annet saksbehandling av innhentede data for styring og kvalitetsformål fra fastlegene,<br />
vurdering av tjenestekvaliteten <strong>til</strong> hver enkelt fastlege, vurderinger om forskriften blir brutt, samt<br />
praktisk og juridisk arbeid rundt eventuelle sanksjoner.<br />
Bodø kommune ønsker en noe mer generell ramme i forskriften og at konkretisering, detaljer og<br />
lokale <strong>til</strong>pasninger legges <strong>til</strong> avtaler mellom kommunen og fastlegene i den enkelt kommune. Dette<br />
vil sikre bedre lokal forankring og delaktighet, for så vel kommunens som fastlegenes<br />
vedkommende.<br />
Vedlagt følger forslag <strong>til</strong> høringssvar fra Bodø kommune hvor overnevnte punkter er belyst.<br />
Det anbefales at høringssvaret oversendes Helse- og omsorgsdepartementet.<br />
<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> inns<strong>til</strong>ling<br />
Vedlagt høringssvar <strong>til</strong> forslag om revidert fastlegeforskrift oversendes Helse- og<br />
omsorgsdepartementet.<br />
Saksbehandler:<br />
Stian Wik Rasmussen, helseleder<br />
Mona Karlsen, rådgiver<br />
Rolf Kåre Jensen<br />
Rådmann<br />
Ingunn Lie Mosti<br />
Kommunaldirektør<br />
Trykte vedlegg:<br />
Vedlegg<br />
1 Høringssvar om revidert fastlegeforskrift<br />
Utrykte vedlegg:<br />
ingen<br />
Side 306
Helsekontoret<br />
Helse- og omsorgsdepartementet<br />
Postboks 8011 Dep.<br />
0030 Oslo<br />
Dato: ........................................................ 14.02.2012<br />
Saksbehandler: ....................... Stian Wik Rasmussen<br />
Telefon direkte: ....................................... 75 55 41 32<br />
Deres ref.: .................................................................<br />
Løpenr.: .................................................. 10163/2012<br />
Saksnr./vår ref.: ....................................... 2011/10602<br />
Arkivkode: ...........................................................G21<br />
Høringssvar om revidert fastlegeforskrift<br />
Bodø kommune mener det kan være hensiktsmessig å se på lov og avtaleverk som regulerer<br />
fastlegeordningen, 11 år etter innføringen av fastlegeordningen, i den hensikt å gjøre tjenesten enda<br />
bedre for innbyggerne. Bidrag <strong>til</strong> bedre samhandling i kommunen og mellom primærhelsetjeneste<br />
og spesiallisthelsetjenesten er positivt.<br />
Generelt om forslag <strong>til</strong> ny fastlegeforskrift.<br />
En ny fastlegeforskrift må gi retning og prinsipper. En fastlegeforskrift bør bygge på målsettingen<br />
om økt kvalitet for pasientene og økt <strong>til</strong>gjengelighet for de innbyggerne som trenger det mest. En<br />
klargjøring av listeansvaret er fornuftig. Det bør også legges <strong>til</strong> rette for at legetjenestene i større<br />
grad blir en integrert del av kommunehelsetjenesten for øvrig. Et viktig formål med ny revidering<br />
av forskrift og avtaler må være å oppnå mer likhet angående kvalitet på fastlegenes tjenester.<br />
<strong>Forslag</strong>et <strong>til</strong> ny forskrift har et detaljnivå som vi s<strong>til</strong>ler oss undrende <strong>til</strong> om det skal forskriftfestes.<br />
Vi tenker spesielt på responstid på telefon og rett <strong>til</strong> time innen gitt antall dager.<br />
Detaljnivå kan gi urealistiske forventinger i befolkningen. Dette er uheldig, da <strong>til</strong>lit i befolkningen<br />
er en av fastlegenes mange styrker.<br />
Bodø kommune kunne ønsket at ny fastlegeforskrift hadde vært sett i sammenheng med ”<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong><br />
nasjonal handlingsplan for legevakt” og revisjon av ”forskrift om prehospital akuttmedisin”. Vi<br />
kunne også ønsket at tidligere arbeid fra Nasjonalt kunnskapssenter for helsetjenesten, senter for<br />
allmennmedisinsk kvalitet og lignende hadde vært tatt med i forarbeidet <strong>til</strong> ny forskrift.<br />
Prosess uten medvirkning har nok bidratt <strong>til</strong> unødvendig mye støy og noen uhensiktsmessige<br />
forslag. Det hadde vært ønskelig med en mer åpen prosess rundt en så sentral og viktig del av<br />
kommunehelsetjenesten.<br />
Ansvarsfordeling.<br />
Ansvarsfordelingen mellom kommunene, fastlegene og <strong>til</strong>synsmyndighet fremstår som uklar. Vi<br />
mener at det bør tydeliggjøres at kommunen har et sørge for-ansvar og et systemansvar mens legen<br />
har det faglige ansvaret. Helse<strong>til</strong>synets rolle som <strong>til</strong>synsmyndighet bør fremkomme.<br />
Helsekontoret<br />
Postadresse: Telefoner: Elektroniske adresser: Orgnr.:<br />
Postboks 319, 8001 Bodø Sentralbord: 75 55 50 00 972 418 013<br />
Besøksadresse: Ekspedisjon: 75 55 41 01 stian.wik.rasmussen@bodo.kommune.no Bankkonto:<br />
Kongensgate (Postgården), 8006 Bodø Telefax: 75 55 41 08 www.bodo.kommune.no 4500 55 00080<br />
Side 307
IKT løsninger og rapportering.<br />
IKT løsningen må forbedres. De nasjonale løftene som nå gjøres er steg i riktig retning.<br />
Kommunene har vel så store utfordringer på IKT som fastlegene. Sentrale myndigheter må ta<br />
styring og finne <strong>til</strong>tak som stimulerer <strong>til</strong> bruk av nye og forbedrede IKT løsninger.<br />
Krav <strong>til</strong> rapportering, elektronisk pasientjournal og meldingsutveksling bør koples opp mot<br />
utvikling av nasjonale systemer for elektronisk samhandling. Krav om rapportering fra den enkelte<br />
fastlege må utformes slik at de gjøres gjeldende når man har systemer/verktøy på plass nasjonalt<br />
Sanksjoner.<br />
Sanksjoner, slik det er skissert i forslaget, står i motsetning <strong>til</strong> å skape en god ramme for dialog og<br />
samarbeid. Det å true med å inndra deler av per capita-<strong>til</strong>skuddet berører forutsigbarheten i driften.<br />
I <strong>til</strong>legg vil det for kommunen være vanskelig å iverksette sanksjoner slik det er skissert, og det vil<br />
forutsette et betydelig merarbeid <strong>til</strong> undersøkelser og saksbehandling.<br />
Kommunen ønsker mulighet <strong>til</strong> sanksjoner, da gjennom oppsigelse av avtaler med fastleger som<br />
åpenbart og tross dialog, gjentatte ganger bryter avtaler og forskrift. Dette må reguleres av en<br />
prosedyre som også ivaretar legens juridiske rettigheter.<br />
Skepsis i fagmiljøet.<br />
Det er nasjonalt stor skepsis i fagmiljøene <strong>til</strong> hele forskriften. Fastlegene i Bodø kommune har i<br />
allmennlegeutvalget vedtatt at de vil si opp sine avtaler dersom forskriften vedtas. Fastlegene i<br />
Bodø har vært invitert <strong>til</strong> å komme med innspill <strong>til</strong> denne høringsuttalelsen, men det har de ikke<br />
ønsket. Grunnen <strong>til</strong> dette er at de mener at forskriftsforslaget er av så dårlig kvalitet at det må<br />
forkastes i sin helhet. De mener at nytt forskriftsforslag må utarbeides på nytt i samarbeid med<br />
fagmiljøet.<br />
Kapasitet hos fastlegene, styrking av legetjenesten i kommunen.<br />
Høringsutkastet har mange forslag som <strong>til</strong> sammen vil berøre de fleste sider av fastlegenes daglige<br />
virke. Det er vanskelig å si hvor mye økt tidsbruk hvert enkelt forslag vil innebære. Ser en alle<br />
forslag som helhet, mener vi at fastlegene vil måtte bruke mer tid på arbeidet. I <strong>til</strong>legg har<br />
utviklingen etter innføringen av fastlegeordningen i 2001 gått i retning at fastlegene har fått overført<br />
nye oppgaver fra spesialisthelsetjenesten. Denne er ønsket og utviklingen vil fortsette med<br />
samhandlingsreformen.<br />
Avtaleverket fra 2001 har et normtall på listene på 1500 personer for full kurativ praksis, med<br />
fradrag for tid i kommunal bis<strong>til</strong>ling (inn<strong>til</strong> 1 dag).<br />
Høringsforslaget viderefører samme normtall og åpner for at legene kan <strong>til</strong>pliktes dette tallet. Vi<br />
mener bestemt at dette normtallet er for høyt, fordi kravene i ny forskrift vil kreve mer tid og fordi<br />
fastlegenes arbeidsoppgaver har økt de siste 10 årene.<br />
Et legeårsverk bør justeres ned <strong>til</strong> 1200 <strong>til</strong>svarende full kurativ uke, implisitt må det legges <strong>til</strong> rette<br />
for flere fastlegehjemler. Dette bør kommunene kompenseres for økonomisk.<br />
Prioritering av pasienter og <strong>til</strong>gjengelighet.<br />
Vi s<strong>til</strong>ler spørsmålstegn ved om forskriften legger opp <strong>til</strong> god service for befolkningen eller om det<br />
legges faglige argumenter <strong>til</strong> grunn for at ”alle” skal ha time innen 2 eller 5 dager Legene har en<br />
viktig rolle i å veilede befolkningen <strong>til</strong> egen omsorg, mestring og hjelp <strong>til</strong> selvhjelp. Fastlegen må<br />
Høringssvar om revidert fastlegeforskrift 2 av 4<br />
Side 308
ha muligheter <strong>til</strong> å prioritere hvem som skal få time raskt – slik at de som trenger det mest får time<br />
først. Slik forskriften er utformet har legen en plikt <strong>til</strong> å gi time innen en tidsramme (2-5 dager). Vi<br />
mener at legen må ha mulighet <strong>til</strong> å prioritere hvem som får time raskt - og at dette må fremkomme<br />
i forskriften dersom det skal sies noe om responstid.<br />
Dersom det blir utviklet plikter for responstid og påfølgende kontrollsystemer med mulighet for<br />
sanksjoner - kan det medføre at fastlegene <strong>til</strong>passer sin praksis, slik at de unngår å bli ”straffet”<br />
økonomisk. Frykt for sanksjoner gir økt ”tidsklemme” og kan medvirke <strong>til</strong> kortere konsultasjonstid.<br />
Dette kan igjen føre <strong>til</strong> økt antall henvisninger <strong>til</strong> spesialisthelsetjenesten.<br />
Vi frykter nedprioritering av ”svake” grupper dersom krav om at ”alle” skal ha time innen 2 eller 5<br />
dager består. Pasienter med psykiatriske vansker trenger gjerne mer tid og kan bli rammet her.<br />
Det er heller ikke urealistisk med for eksempel innføring av kølappsystemer med økt tid på<br />
venterommet for å <strong>til</strong>fredss<strong>til</strong>le krav om time innen definert antall dager.<br />
Samarbeid lokalt.<br />
Lokalt samarbeidsutvalg (LSU) er ikke nevnt i forslag <strong>til</strong> ny forskrift. I Bodø kommune er LSU en<br />
viktig møtearena mellom kommunen og fastlegene. LSU er en viktig bidragsyter for å opprettholde<br />
en god kommunikasjon med fastlegene og kommunen. Det er en viktig arena for å skape gjensidig<br />
<strong>til</strong>lit og god dialog. LSU er også en viktig arena hvor kommunen og legene gjensidig utfordrer<br />
hverandre faglig. Dersom LSU som ordning faller bort kan dette redusere kommunalt medvirkning.<br />
Vi ønsker en videreføring av ordning med LSU.<br />
I <strong>til</strong>legg kunne det vært ønskelig med sentrale føringer som legger <strong>til</strong> rette for allmøter mellom<br />
kommunen og legene. Dette kan ha positive virkninger for lokal utvikling i samme retning. I Bodø<br />
kommune har vi de siste år hatt allmøter som har vært positive for samhandlingen mellom legene<br />
og kommunen, men der er utfordringer med at enkelte aldri møter opp og kommunen ikke har<br />
sanksjonsmuligheter ovenfor disse. De samarbeidsmøter som forslagets § 15 omtaler oppfattes som<br />
møter vedrørende den enkelte leges praksis. Årlige allmøter bør <strong>til</strong>føyes denne paragraf.<br />
Økonomiske konsekvenser.<br />
Forskriften, slik vi leser den, vil kreve en økt byråkratisering fra kommunens side. Utstrakt kontroll<br />
av fastlegene vil kreve ressurser for å kunne gjøres på en god måte. Dette vil gjelde blant annet<br />
saksbehandling av innhentede data for styring og kvalitetsformål fra fastlegene, vurdering av<br />
tjenestekvaliteten <strong>til</strong> hver enkelt fastlege, vurderinger om forskriften blir brutt, samt praktisk og<br />
juridisk arbeid rundt eventuelle sanksjoner.<br />
Bodø kommune er også enige i KS sin vurdering av fordelingen mellom basis<strong>til</strong>skuddet og takster<br />
fra 30/70 <strong>til</strong> 50/50. En slik endring i finansieringen vil ha konsekvenser som går på tvers av<br />
samhandlingsformens målsettinger. Høyt basis<strong>til</strong>skudd vil gjøre det attraktivt å ha mange på listen,<br />
pasienter som ikke krever så mye. Bodø kommune støtter heller ikke en gradering av<br />
basis<strong>til</strong>skuddet ut fra sammensetning av pasientpopulasjon, antall innbyggere på lista eller andre<br />
kriterier, da dette vil kunne føre <strong>til</strong> u<strong>til</strong>siktede vridninger og konsekvensene ikke er godt nok<br />
utredet.<br />
Rekruttering av fastleger.<br />
Dersom det knyttes økonomi <strong>til</strong> sanksjonene frykter vi at det kan ha rekrutteringsmessige<br />
utfordringer. I dag har vi relativt få søkere på s<strong>til</strong>linger som privatpraktiserende leger. Dersom det<br />
knyttes usikkerhet <strong>til</strong> om basis<strong>til</strong>skuddet vil bli utbetalt fra kommunen kan en konsekvens bli at<br />
færre ønsker å søke seg <strong>til</strong> s<strong>til</strong>ling som fastlege.<br />
Høringssvar om revidert fastlegeforskrift 3 av 4<br />
Side 309
Bodø kommune er enig med KS som mener at en forsterket legetjeneste i kommunene ikke alene<br />
kan oppnås gjennom presisering i lov og avtaleverk, men primært må skje gjennom andre konkrete<br />
<strong>til</strong>tak. Det bør derfor utvikles <strong>til</strong>tak for rekruttering av flere allmennleger/fastleger og oppretting av<br />
rekrutteringss<strong>til</strong>linger på fast lønn.<br />
Samfunnsmedisin.<br />
Vi er også enige med KS som ser at det vil være behov for å styrke den samfunnsmedisinske og<br />
medisinskfaglige kompetansen, som er en viktig faglig ressurs inn i plan og beslutningsprosesser i<br />
kommunen. Bedre integrering av fastlegetjenesten, økt faglig kompetanse <strong>til</strong> å vurdere utvikling og<br />
utbygging av kommunale helsetjenester og økte krav <strong>til</strong> samarbeid med spesiallisthelsetjenesten vil<br />
gjøre det viktig for kommunene å ha <strong>til</strong>gang på nødvendig medisinskfaglig kompetanse.<br />
Retning for ny fastlegeforskrift.<br />
Bodø kommune ønsker en noe mer generell ramme i forskriften og at konkretisering, detaljer og<br />
lokale <strong>til</strong>pasninger legges <strong>til</strong> avtaler mellom kommunen og fastlegene i den enkelt kommune. Dette<br />
vil sikre bedre lokal forankring og delaktighet, for så vel kommunens som fastlegenes<br />
vedkommende.<br />
Med hilsen<br />
Ingunn Lie Mosti<br />
Kommunaldirektør<br />
Stian Wik Rasmussen<br />
Helseleder<br />
Kopi <strong>til</strong>:<br />
Kommunesektorens interesse- og arbeidsgiverorganisasjon Postboks 1378 Vika 0114 Oslo<br />
Kommunenes Sentralforbund Nordland Moloveien 12 8002 Bodø<br />
Høringssvar om revidert fastlegeforskrift 4 av 4<br />
Side 310
Fellesadministrasjonen, avdeling for<br />
oppvekst og kultur<br />
Saksframlegg / referatsak<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
13.02.2012 9982/2012 2010/4710 033<br />
Saksnummer Utvalg Møtedato<br />
12/11 Komitè for levekår 08.03.2012<br />
12/4 Bystyret 29.03.2012<br />
Bodø studentråd - årsmelding 2011<br />
./. Vedlagt følger Bodø studentråds årsrapport for 2011, som i følge vedtektene skal sendes Bodø<br />
bystyre <strong>til</strong> orientering.<br />
Rolf Kåre Jensen<br />
rådmann<br />
Saksbehandler: Torill Kristin Svedhaug<br />
Arne Øvsthus<br />
kommunaldirektør<br />
Trykte vedlegg:<br />
Årsrapport 2011<br />
Side 311
Notat <strong>til</strong> orientering<br />
Fellesadministrasjonen, avdeling for<br />
oppvekst og kultur<br />
Dato: ........................................................ 10.02.2012<br />
Saksbehandler: .......................Torill Kristin Svedhaug<br />
Telefon direkte: ....................................... 75 55 60 10<br />
Deres ref.: .................................................................<br />
Løpenr.: .................................................... 9498/2012<br />
Saksnr./vår ref.: ......................................... 2010/4710<br />
Arkivkode: ............................................................033<br />
Bodø studentråd 2011 - årsrapport<br />
Bodø studentråd hadde i 2011, 2 møter.<br />
Bodø studentråd har hatt følgende sammensetning:<br />
Fra Bodø kommune:<br />
Odd-Tore Fygle og Janne Ellingsen. (Vara: Kirsten Hasvoll og Terje Cruickshank).<br />
Fra administrasjonen har følgende møtt: kommunaldirektørene Arne Øvsthus og Ingunn L. Mosti,<br />
og Torill Kristin Svedhaug (sekretær)<br />
Etter kommunevalget høsten 2011:<br />
Ordfører Ole Henrik Hjartøy (H) Varaordfører Tom Cato Karlsen (FRP)<br />
Hild Marit Olsen (AP) Vara Trud Berg (AP)<br />
Fra Universitetet:<br />
Magne Rasch og Pål Pedersen<br />
Fra Studentsamskipnaden:<br />
Bente Larsen<br />
Studenttingsleder: Elisabeth Sletten.<br />
Studentrepresentantene: Tone Haltøy, Elisabeth Sletten, Fredrikke Myhre og Morten Bergheim<br />
Fra høsten 2011: Jørn Åselid, Pål Lilleengen, Fredrikke Myhre og Elisabeth Sletten<br />
Følgende samarbeidspartnere har vært innkalt etter behov: Team Bodø og Nordland<br />
Fylkeskommune.<br />
Avdeling for oppvekst og kultur har ivaretatt sekretariatsfunksjonen.<br />
Møtene har vært avholdt på rådhuset og universitetet annen hver gang, og ordfører og<br />
studenttingsleder har ledet møtene annet hvert år.<br />
Bodø studentråd har drøftet følgende saker:<br />
Karrieresenteret ved Universitetet i Nordland<br />
Studentrabatt på kulturhuset<br />
Kollektivtrafikken i Bodø (tema i flere møter)<br />
Billettpriser for studenter (tema i flere møter)<br />
Prosjektet “Bodø i vinden”<br />
Jobbmuligheter for studentene/bosetting i Bodø<br />
Utfordringer mht studentboliger<br />
Boligbygging og boligpolitikk i Bodø<br />
Husbanken om Bodø som pressområde<br />
Strategiarbeidet ved Universitetet<br />
Side 312
De sakene Bodø studentråd har hatt mye fokus på og som har vært tema i alle møtene, er<br />
kollektiv<strong>til</strong>budet for studenter og utviklingen ved Universitetet<br />
Bodø studentråd er en viktig møteplass mellom Bodø kommune og Universitetet for drøfting av<br />
aktuelle saker og utfordringer, slik at man i fellesskap kan forsøke å legge <strong>til</strong> rette for et godt<br />
samarbeid.<br />
Bodø studentråd 2011 - årsrapport 2 av 2<br />
Side 313
MAh, 21<br />
\ • '‘1 ": Stiftelsen<br />
/ • •<br />
INTERNASJONALT SENTER<br />
I BODØ<br />
c1/4 C,<br />
Postadresse : pb 1095, 8001 Bode Elektronisk adresse: s "senter.no<br />
Beseksadresse : Sjargata 37 www.isenter.no<br />
Telefon og fax : 75 52 24 04<br />
Org.nr. : 982 532 019 MVA<br />
Til<br />
Bodø kommune<br />
v/ Bystyret<br />
Til bystyretsorienteringoversendesstiftelsensårsregnskap-og beretningfor<br />
2011, vedtattav styretden 22.februar2012.<br />
Bodø24.02.2012<br />
Nina KristinBotn/sign FadumoAli Hassan/sign<br />
Styreleder Nestleder<br />
\ 4.4<br />
Anne-KirstenLyngstad<br />
Dagligleder<br />
Side 314
ÅRSREGNSKAP<br />
2011<br />
INTERNASJONALT SENTER I BODØ<br />
Utarbeidetav<br />
ADMINOR REGNSKAPSBYRÅ<br />
Side 315
;INTERNASJONALT SENTER I BODØ<br />
0 . nr. 982532019<br />
Resultatregnskap<br />
Note 2011 2010<br />
Driftsinntekter<br />
Salgsinntekt<br />
199 428 210 798<br />
Annen driftsinntekt 1 1 061 393 1 086 633<br />
Sum driftsinntekter<br />
1 260 821 1 297 431<br />
Driftskostnader<br />
Varekostnad<br />
107 480 126 263<br />
Lønnskostnad 2 988 369 989 509<br />
Avskrivning 3 39 609 39 086<br />
Annen driftskostnad 2 226 603 265 561<br />
Sum driftskostnader<br />
1 362 061 1 420 419<br />
DRIFTSRESULTAT<br />
-101 240 -122 988<br />
Rnansinntekter og finanskostnader<br />
Annen renteinntekt<br />
Netto finansposter<br />
Ordinært resultat før skattekostnad<br />
ARSRESULTAT<br />
Overføringer og disponeringer<br />
Overføring <strong>til</strong>/fra annen egenkapital<br />
Sum overføringer og disponeringer<br />
4 188 5 247<br />
4 188 5 247<br />
-97 052 -117 741<br />
-97 052 -117 741<br />
97 052 117 741<br />
97 052 117 741<br />
Side 316
INI t KNAb.R.JN^L ocri urs. CPVIJIl./<br />
Or . nr: 982532019<br />
Balanse pr. 31.12 Note 2011 2010<br />
EIENDELER<br />
ANLEGGSMIDLER<br />
Varige driftsmidler<br />
Driftsløsøre, inventar, verktøy, kontormaskiner<br />
Sum anleggsmidler<br />
3<br />
132 446<br />
132 446<br />
172 055<br />
172 055<br />
OMLØPSMIDLER<br />
Varer<br />
1<br />
184 766<br />
206 681<br />
Fordringer<br />
Kundefordringer<br />
Andre fordringer<br />
1<br />
1<br />
3 098<br />
0<br />
0<br />
6 560<br />
Bankinnskudd, kontanter og lignende<br />
Sum omløpsmidler<br />
4<br />
438 366<br />
626 230<br />
492 302<br />
705 543<br />
SUM EIENDELER<br />
758 676<br />
877 598<br />
EGENKAPITAL OG GJELD<br />
EGENKAPITAL<br />
Innskutt egenkapital<br />
Grunnkapital<br />
200 000<br />
200 000<br />
Opptjent egenkapital<br />
Annen egenkapital<br />
Sum egenkapital<br />
5<br />
374 037<br />
574 037<br />
471 089<br />
671 089<br />
GJELD<br />
Kortsiktiggjeld<br />
Leverandørgjeld<br />
Skyldige offentlige avgifter<br />
Annen kortsiktig gjeld<br />
Sum gjeld<br />
SUM EGENKAPITALOGGJELD<br />
17157<br />
65 232<br />
102 250<br />
184 639<br />
758 676<br />
24762<br />
70 568<br />
111 179<br />
206 509<br />
877 598<br />
Bodø<br />
Art,fru:- kÀokunj Ckc<br />
Anne Kirsten Lyngstad<br />
Daglig leder<br />
4,v1r\x_<br />
“e1/.<br />
.23€'<br />
‘u1.14<br />
Side 317
Internasjonalt senter i Bode<br />
Organisasjonsnr.: 982 532 019<br />
NOTER TIL ÅRSREGNSKAPET 2011<br />
Note 1 - Regnskapsprinsipper<br />
I årsregnskapet er alle poster verdsatt og periodisert i overensstemmelse med regnskapslovens bestemmelser og<br />
reglene som følger god regnskapsskikk for små foretak.<br />
Klassifisering<br />
Eiendeler bestemt <strong>til</strong> varig eie eller bruk, samt fordringer med forfall mer enn ett år etter balanse dagen er<br />
medtatt som anleggs midler. Øvrige eiendeler er klassifisert som ornløps midler.<br />
Fordringer<br />
Fordringer er oppført i balansen med fordringens pålydende etter fradrag for konstaterte og forventede tap.<br />
Varebeholdning<br />
Varebeholdningen er vurdert <strong>til</strong> den laveste av kostpris og virkelig verdi .<br />
Driftsinntekter og kostnader<br />
Inntektsføring ved salg av varer skjer på leveringstidspunkter.<br />
Inntekstføring av tjenester skjer etter hvert som tjenestene leveres.<br />
Kostnader medtas etter sammens<strong>til</strong>lingsprinsippet, dvs, at kostnader medtas i samme periode som <strong>til</strong>hørende<br />
inntekter inntektsføres.<br />
Annen driftsinntekt:<br />
Drifts<strong>til</strong>skudd fra Bodø Kommune kr.1.035.369,-<br />
Tilskudd Nordland Fylkeskommune kr. 4.100,-<br />
Gave fra Nordland Rødt kr. 2.000,-<br />
Loddsalg 8.mars kr. 1.470,-<br />
Andre inntekter kr. 18.454 -<br />
Sum kr.1.061.393,-<br />
Pensjoner<br />
Selskapet balansefører ikke beregnede pensjonsforpfiktelser. Årets kostnad i resultatregnskapet <strong>til</strong>svarer årets<br />
betalte pensjonspremie.<br />
Note 2 - Lønnskostnad,antallansatte,godtgjørelser,lån<strong>til</strong> ansattemm<br />
Lønnskostnader består av følgende poster:<br />
Lønnskostnader 2011 2010<br />
Lønnin er 830.199 839.170<br />
Refus'on s ken er 0 0<br />
Arbeids iverav ift 71.859 72.360<br />
Pens'onskostnader 74.390 69.033<br />
Andreelser 11.921 8.946<br />
Sum 988.369 989.509<br />
Gjennomsnittlig antall ansatte: 2<br />
Side 318
Ytelser <strong>til</strong> ledende rsonell D li leder<br />
Lønn 363.482<br />
Pens'onskostnader 37.195<br />
Sum 400.677<br />
Det er ikke utbetalt honorar <strong>til</strong> styret.<br />
Lån og sikkerhetss<strong>til</strong>lelse <strong>til</strong> fordel for:<br />
Ansatte, aksjeeiere, medlemmer av styret<br />
Nærstående <strong>til</strong> aksjeeiere, medlemmer av styret<br />
LånSikkerhetss<strong>til</strong>lelse<br />
00<br />
00<br />
Obligatorisk tjenestepensjon/AFP<br />
Stiftelsens ansatte er innmeldt i Bodø Kommunale Pensjonskasse, dekningen gjennom denne oppfyller<br />
minimumskravene i lov om obligatorisk tjenestepensjon.<br />
Utgifter <strong>til</strong> obligatorisk tjenestepensjon utgjør kr. 74.390,-.<br />
Utgifter <strong>til</strong> AFP utgjør kr. 6.213,-<br />
Revisor<br />
Det er kostnadsført revisjonshonorar i 2011 med kr. 16.975,-. Dette gjelder i sin helhet revisjon.<br />
Note 3 - Spesifikasjon av anlèggsmidler<br />
L duts Kunst Inventar Sum<br />
Anskaffelseskost 1.1.2011 25.400 30.000 205.865 261.265<br />
+ Til ani året 0 0 0 0<br />
- Av ani året 0 0 0 0<br />
- Akkum. Avskrivnin er -25.400 0 -103.419 -128.819<br />
= Bokført verdi 31.12.2011 0 30.000 102.446 132.446<br />
Årets ordinære avskrivnin 2.180 0 37.429 39.609<br />
Avskrivnin s lan 20% 0% 20%<br />
Note 4 - Bundne midler<br />
I posten inngår bundet bankinnskudd for skattetrekk med kr 28.799,51.<br />
Note 5 - Annen egenkapital<br />
Annen e enka ital 1.1.2011 471.089<br />
- årets resultat 97.052<br />
= Annen e enka ital 31.12.2011 374.037<br />
Side 319
ÅRSBERETNING FOR ÅRET 2011<br />
STIFTELSEN<br />
INTERNASJONALTSENTER<br />
FAIR TRADE I BODØ<br />
Side 320
FORMÅL, STYRING, DRIFT<br />
Internasjonaltsenteri Bodøer organisertsomen stiftelseihtvedtaki bystyret<br />
i 1999. Stiftelsenhar somformålå være et møtested og et kultureltverksted<br />
for personermed minoritetsbakgrunn, og skaldrivebrobyggende,holdningsskapendeog<br />
antirasistiskinformasjonsarbeidoverfordet norskesamfunnet.<br />
Senteretskalogsådriveopplysningsvirksomhet om, og salgav, fairtradeprodukter.<br />
Styretfor stiftelsenvelgesav bystyretfor en periodepå to år.<br />
Styremedlemmerfor 2010-2011 :<br />
FadumoAli Hassan,CharitoPettersenog Nina KristinBotn<br />
(brukerrepresentanter),BerntAanonsen(KrF) og LarsChristensen(R)<br />
(kommunensrepresentanter).<br />
Vara : Fatma Kasmi,LonniLepp, EllenMoland(brukerrepresentanter),<br />
MarianneØyen (Ap) og TommyWisth (FrP) (kommunensrepresentanter).<br />
I bystyretsmøte i oktober2011 ble alle brukerrepresentanter-ogsåvara -<br />
gjenvalgtfor perioden2012-2013. Det samme ble Bodøkommunesene faste<br />
representantBerntAanonsen(KrF), samt ene vararepresentantLars<br />
Christenen(R). Som nyfast representantfor Bodøkommuneble valgtAnne<br />
Mari Haugen(Ap), og som nyvara RobertSivertsen(FrP). På bystyremøteti<br />
desemberble Terje Cruickshank(V) valgtsomny representanti stedetfor<br />
BerntAanonsen,da sistnevntehaddeblittgjenvalgtutenforespørselog selv<br />
ønsketå tre ut.<br />
Brukerrepresentanteneinkludertvara har bakgrunnfra Somalia,Filippinene,<br />
Algerie,Russlandog Norge.<br />
Det var 4 styremøteri 2011. I <strong>til</strong>leggkommuniseresdet mye via e-post.<br />
Førjul var det avslutningfor frivillige,ansatteog styret.<br />
FredricB.Johnson,musikk-og aktivitetsansvarlig, var ansatti 100 % fast<br />
s<strong>til</strong>ling,og Anne-KirstenLyngstadvar dagliglederi 100 % fast s<strong>til</strong>ling.<br />
Amal Mahagederavar ansatti 20 (opp<strong>til</strong> 40) % midlertidigs<strong>til</strong>lingfor ett år.<br />
Pga annenfulltidsjobbsluttethan i august2011. Han har imidlertidjobbet<br />
noentimerogså høsten2011. I <strong>til</strong>legghar KateArhinog BilkherJeylani<br />
Maccallinhatttimebetalteoppdraginnenhenholdsvisrenholdog butikk.<br />
Utenomdette haren rekkefrivilligeutførtforskjelligearbeidsoppgaver<br />
(leksehjelp,matlaging,kakebaking,oppvask,salg, musikk m.m.)<br />
En ungdomfra videregåendeskolejobbetunderOperasjonDagsverk.<br />
REGNSKAP, ØKONOMI, FORTSATT DRIFT<br />
Dagliglederer ansvarligfor økonomistyring,betalingav regninger,bilag<br />
m/attestasjonog kassabeholdning.<br />
AdminorAS er regnskapsfører.RevisjonsfirmaAstridHansenAS reviderer<br />
regnskapet.I løpetav 2011 fusjonertefirmaetmed Ernst& Young.<br />
Stiftelsener medlemav Bodøkommunalepensjonskasse.<br />
Ihtstiftelsensvedtekterblirhusleiefor lokalenebetaltav Bodøkommune.<br />
Denne går direktefra kommunen<strong>til</strong> huseier,og synliggjøresdermed ikke i<br />
stiftelsensregnskap.Kommunenv/ Flyktningkontoretdekkerden totale<br />
Side 321
husleiafor hele 1.etasje.Imidlertidfår Flyktningkontoret refundertden del av<br />
husleiasomgjeldervåre kommunalenaboerBodøbedriftshelsetjeneste.<br />
Dette utgjør25 %, noesom ikkekommer fram i de kommunaleregnskaper<br />
og budsjetter.Der "belastes"vi for 100 % av husleieutgiftene,istedetfor 75<br />
%. Utenomdette bevilgerbystyretet <strong>til</strong>skuddhvertår. Det skal iflg<br />
vedtektene(somer vedtattav bystyret)dekke "nødvendigedriftsutgifter".For<br />
året 2011 var <strong>til</strong>skuddetpå 1.035 369 inkludertprisstigning.I <strong>til</strong>legg<strong>til</strong> dette<br />
forutsettesdet at stiftelsentjenerpengersjøl,men det tas ikkesiktepå<br />
økonomiskoverskuddutfradens ideelleformål.Stiftelsenfår inntektervia<br />
servering,gaver, prosjekter,kurs,musikkoppdragosv,og ikkeminstved<br />
omfattendefrivilligarbeidbåde fra de ansattesog mangeandresside.<br />
Likviditetener god. Revidertregnskapfor 2011 leggesved beretningen.<br />
Forutsetningenforfortsattdrifter <strong>til</strong>stede,og regnskapeter sattopp under<br />
denne forutsetningen.<br />
ARBEIDSMILJØ,YTRE MILJØOG LIKESTILLING<br />
Arbeidsmiljøeter pregetav få ansatteog mange brukere.Det betyrtravle<br />
dager og hyppigeimprovisasjonerpå den ene siden,og tid<strong>til</strong> samværog<br />
samtalemed brukernepå den andre. Ingenvet hvadagenvil bringe,samtidig<br />
somdet planlagtemå gjennomføres.<br />
Det har vært minimaltmed sykefravær.Hellerikkehar det værtarbeidsulykkerelleryrkesskaderav<br />
noe slag. Serveringsvirksomhetenfører<strong>til</strong> avfall,<br />
som blirfraktet<strong>til</strong> kjellerender huseierovertaransvaret.Likes<strong>til</strong>lingeni<br />
virksomhetener ivaretattved at av de to fast ansattei 2011 er det en kvinne<br />
og en mann. I styretvar valgttre kvinnerog to menn i perioden2010-2011,<br />
fire kvinnerog en manni perioden2012-2013.<br />
LOKALENE<br />
Lokalenei Sjøgata inneholderoppholds/møte/kafelokalesomogså rommer<br />
pc-erfor brukerne,bordtennis-og biljardbord.Dessutenmusikkrom,lekerom,<br />
kontor,kjøkkenogfairtrade-butikk.Senterethar serveringsbevillingog fører<br />
internkontrolli samsvarmed Mat<strong>til</strong>synetsregler.Genereltvedlikehold<br />
gjennomføresnormaltpå sommertid.Ny komfyrmåttekjøpespå<br />
begynnelsenav året. Gjennomalle år harvi vært plagetav lekkasjei<br />
vinduenei to rom(lekeromog fairtradebutikk),noe somer blittpåpektovenfor<br />
huseieren rekkeganger.Våren 2011 ble eiendomskontoreti kommunen<br />
orientertom saken,og da komdet rasktreparatører. Imidlertidvistedet seg<br />
at ogsåsenhøsten2011 begyntedet å lekke vann inngjennomvinduenei de<br />
samme rommene.Huseierble straksinformert.Ved utgangenav året er dette<br />
ikkeordnet.<br />
INFORMASJONVIRKSOMHETOVENFOR BRUKERNE<br />
(både personermed utenlandskbakgrunnog norske)<br />
-Personermed minoritetsbakgrunn(inngiftede,familiegjenforente,studenter,<br />
arbeidsinnvandrere,flyktninger,asylsøkere)serfremdelesut <strong>til</strong> å oppfatte<br />
senteretsomet nøytraltsted å kontakte.Vi svarerpå spørsmålog driver<br />
rådgivning.Ingentimebes<strong>til</strong>lingog en åpen atmosfæregjørdørstokkenlav.<br />
Ingensaksbehandling,men hjelp<strong>til</strong> å fylleut skjemaerogforstådokumenter,<br />
lage utkast<strong>til</strong> et brev,ta en telefoneller sende vedkommende<strong>til</strong> riktigkontor.<br />
Svært mange personligeproblemerblirogsåtatt opp. "Ingenskalfortellemeg<br />
at samtalerer en pusletegreie"sa Kongeni sin nyttårstale.Det kan<br />
Side 322
underskrives'! I forbindelsemed et pågåendeMangfoldsprosjekt i regiav<br />
kommunenog IMDI, er dagliglederblittrådspurtom senteretserfaringernår<br />
det gjelderinformasjonsbehovi befolkningen,og bedtom å stå på en liste<br />
over ressurspersonersomservicekontoretkan kontakteved behov.Som<br />
stiftelsehar sentereten nøytralog uavhengigrolle.Detteførertrolig <strong>til</strong> at<br />
mangeføler seg fri<strong>til</strong> å spørreog snakkeom det meste.<br />
Likeledeser det storpågangfra majoritetssamfunnet:<br />
Klasserellergrupperfra barneskole- <strong>til</strong> høgskolenivå.De får enten ren<br />
undervisninginnenforsamfunnsfagevent.musikk/rytmer,ellerannentype<br />
informasjonifmprosjektarbeid.Enkeltpersonerog gruppertar mye kontaktvia<br />
mail,telefoneller personligoppmøte.Barnehagerkommerpå besøk.Særlig<br />
om høstener dennetypenforespørslerså storat vi ikkeklarer ta i mot alle<br />
på det tidspunktetde helstvil.<br />
Offentligeinstanserkontaktersentereti ulikesammenhengerfor å diskutere<br />
problems<strong>til</strong>linger,høre om vår erfaring,be om råd ellerfå konkret<br />
informasjon.<br />
ASYLMOTTAKENE<br />
To privateasylmottakble somkjentetablerti kommunenved årsskiftet08/09.<br />
Den enormtstorepågangenav nye asylsøkerefra sluttenav 2008 og<br />
framoverhar stabilisertseg, slikat dagligeforespørslerog oppmøteer mer<br />
normalisertenn de førstepar årene. Dette illustrererInternasjonaltsenters<br />
funksjonsomet møtestedfor nettverksoppbygging. Når det plutseligi en<br />
periodekommer300 nyedagligebrukere,må vi takle det. Når så veggene<br />
slutterå bule,tar det tidfør.nyebrukereoppfatterat det er plassogså<strong>til</strong> dem.<br />
Det må vi ogsåtakle.<br />
ÅPNE OG INTERNE ARRANGEMENTER.<br />
DIVERSE<br />
Den internasjonalekvinnedagen8.mars ble tradisjonentro markertmed<br />
fagligog kultureltinnhold,og absoluttfullthus.Også 1.maiog 17.maivar det<br />
åpent hus.<br />
FN-dagenble markerti samarbeidmed FilippinoCommunityin Bodø, med<br />
appeller,musikk,sang. filippinskdans og mat. Samme dag deltokvi også i<br />
glasshusetsom leddi kommunensinternasjonaleuke.<br />
Innvandrer-og norskegrupperlforeningerbrukerlokaletfast eller periodisk,<br />
<strong>til</strong> åpne eller internearrangementer,møter, kursog seminarer,i egen regi<br />
eller i samarbeidmed senteret.Av åpne arrangementernevnervi bl.a.<br />
paneldebatti regiav "FordomsfrittBodø",åpent møte om livsgledei regiav<br />
LEVE, Integrerings-seminari regiav KUN, feiringav filippinsknasjonaldagi<br />
regiav FilippinoUnionin Bodø,to dagerskonferanseom mannsrolleni regi<br />
av ReformRessurssenterfor menn.<br />
Undervisning/informasjon<br />
konfirmanterog andre besøkendegruppersom<br />
bes<strong>til</strong>lertidfor å få informasjonog eventueltservering<br />
-FredricB.Johnsonhar hattmangeeksternemusikkoppdrag,og har deltatti<br />
et samarbeidsprosjektmedVillaVekst. Han har hatttrommekurs,og er<br />
ansvarligfor en musikkgruppesom har ukentligeøvingerog har hattflere<br />
opptredener.En musikkgruppe<strong>til</strong> er underemning.Johnsonundervisteogså<br />
en dag i Den kulturelleskolesekkeni Saltdalkommune.Mange benytterogså<br />
musikkrommetpå senteretjevnlig,på en ikke-organisertmåte.<br />
Samarbeidmed Nordiandsrepresentanteri KIM (Kontaktutvalgetmellom<br />
Side 323
innvandrereog myndigheter)ogIMDI i forbindelsemed kommune-og<br />
fylkestingsvalget.I forkantsamletsenteretgenerellvalginformasjonpå flere<br />
språk,partiprogrammerog lister.Det ble gjennomførten idedugnadder<br />
minoitetspersonerble invitert,og et åpentvalgmøteder alle partienesom<br />
s<strong>til</strong>telistei Bodøvar invitert.Av ti partiermøtteåtte.<br />
FAIR TRADE-UTSALG<br />
Butikkenble åpnet høsten2008. DA-<strong>til</strong>skuddhjalposså kommeigang.<br />
Forutenbutikkenbledet solgt varer i glasshusetpå lørdagerhele våren og<br />
sommeren.Bodødomkirkesolgtevarerfor ossen søndagpå kirkekaffen.<br />
Amal Mahagederajobbeti 40 % fram<strong>til</strong> august.I novemberog desember<br />
jobbet BilkherJeylaniMaccallinnoentimer ukentlig. Omsetningeni 2011 var<br />
lavereenn i 2010. En mer sentralbeliggenhetog/ellervinduermotgateplan<br />
ville nokøkt omsetningenbetraktelig.På den annen sideer det ingendirekte<br />
husleieutgifter,og mangekunderkommermer eller mindre<strong>til</strong>feldiginnomi<br />
forbindelsemed arrangementerpå enteret. Det blirgittinformasjonom<br />
rettferdighandel<strong>til</strong>alle grupper,klasserosvsom besøkersenteret,og den<br />
positiveeffektenav dette ser en ikkenødvendigvispå salgi senteretsegen<br />
butikk.Butikkener åpen underalle arrangementerpå dag- og kveldstid,i<br />
<strong>til</strong>legg<strong>til</strong> i senteretsfaste åpningstider.Sommeren2011 flkkvi lov<strong>til</strong> å selge<br />
varer i glasshusethverlørdag.<br />
Avisa Nordland hargittossmangestoregratis-annonserogså i 2011.<br />
Dagliglederdeltokpå Fairtrade-dagskonferansei Oslo.<br />
Uansettinntjeninger Fairtrade-butikkenen positiv<strong>til</strong>vekstfordiden trekker<br />
nye brukere,og selvfølgeligførstogfremstved at vi på denne måten bidrar<strong>til</strong><br />
å heve levestandardenfor produsenteri fattigeland.<br />
REPRESENTASJON/KURS<br />
-Statsborger-seremoni i regiav Fylkesmanneni Nordland(Anne-Kirsten<br />
Lyngstad)<br />
Avslutningen<strong>til</strong>flyktningkontoretsIntroduksjonsprogramvåren2011<br />
(Amal Mahagedera)<br />
Brukerutvalge<strong>til</strong> NordlandNAV (Fatma Kasmi,med FredricB.Johnsonsom<br />
vara)<br />
-Samarbeids-lunsjmøterpå Batteriet(Nina KristinBotn)<br />
-Kommunekomiteenfor TV-aksjonen(FadumoAli Hassan)<br />
20 års-jubileet<strong>til</strong> Regnbuenmottaksbarnehage(Nina KristinBotnog<br />
FadumoAli Hassan) .<br />
Informasjonsmøtei regiav Bodømottakssenter(Anne-KirstenLyngstad)<br />
Innledningsforedragpå medlemsmøtei Mental Helse,VillaVekst (Anne-<br />
KirstenLyngstad)<br />
LEKSEHJELP<br />
Leksehjelpafortsattepå 8.året med <strong>til</strong>budom leksehjelpen dag i uka. De<br />
fleste som møteropp går på ungdomsskolenog på voksenopplæringa.Noen<br />
også på videregåendeskole,og noen følgernettbasertundervisning.En god<br />
del henvendelserrettes<strong>til</strong> de ansatteogså utenomden ene leksehjelpdagen.<br />
En uffordringer det at flere somav ulikegrunnerikkegår på<br />
voksenopplæringa,møteropp rettog slettfor å lære norsk.Disseblirikke<br />
prioritert,men får hjelpved ledigkapasitet.Det syneså være et stortbehov<br />
for ordninærnorskopplæring.Dette gjelderpersonersomikkehar rett<strong>til</strong><br />
Side 324
_5___<br />
opplæringpå voksenopplæringa,og/ellerikkehar råd<strong>til</strong> å delta på<br />
betalingskurs.Leksehjelperneer stortsett pensjonister,og de gjøren<br />
uvurderligjobb.<br />
KAFE'<br />
I mange år har det værtfredags-og lørdagkafepå senteret,<strong>til</strong> rimeligepriser,<br />
og med <strong>til</strong>budom serveringpå møter,konferanser,ved gruppebesøkosv.<br />
ellersi uka også.Å driveserveringsvirksomhet er megetressurskrevende,og<br />
hadde ikkeværtmuligovertid hvisikkeen av de fast ansatte(Johnson)<br />
hadde vært koke-kyndig.Dørstokkenblirfortlaverefor norskenåren <strong>til</strong>byr<br />
servering.Lekeromog andreaktivitets<strong>til</strong>budgjørat barnefamilierføler seg<br />
hjemme. Priseneliggerbevisstpå et lavt nivå,for at alle skal ha råd<strong>til</strong> å kjøpe<br />
seg littmat elleren koppkaffe.Av ressurshensynsluttetvi høsten2011 å<br />
selge middagfast på lørdager,annetenn nårdet er arrangementer,eller hvis<br />
en gruppeforhåndsbes<strong>til</strong>ler.<br />
Å kunne<strong>til</strong>byserveringpå kurs,møterosver en storfordel,og betyrmye for<br />
atmosfæreog trivelselgenerelt.<br />
OPPSUMMERING<br />
I året 2011 fortsattestiftelsenå settefokuspå informasjonog<br />
kunnskapsformidling, og på holdningsskapendearbeidog nettverksbyggingrettetmot<br />
både minoritets-og majoritetsbefolkning.<br />
Vår metodehar ikkeværtå synliggjøredet "eksotiske"ved mangfoldsbefolkningen,ellerå<br />
være en "ghetto"der bare innvandrerefra et ellerflere<br />
landføler seg hjemme.Stiftelsensmetodeharværtå formidlekunnskapog<br />
fakta, og bidra<strong>til</strong>dialog,for å fremmetoleranseog et rasismefrittsamfunn.<br />
Dvs at arbeidetretterseg motalle innbyggerne,ikkebare de av osssom har<br />
bakgrunnfra andreland. Denne helhetligefunksjonenkan vi ikkese at det er<br />
noenandre i kommunensom utøver.Stiftelsener ingenfilialav verken<br />
flyktningkontoretellervoksenopplæringa,men en selvstendigstiftelsesom<br />
retterarbeidetmothele befolkningen.<br />
I mange år har administrasjoneni Bodøkommuneforeslåttkutti kommunens<br />
årlige<strong>til</strong>skudd<strong>til</strong> senteret.Ved behandlingenav budsjettetfor 2012 i bystyreti<br />
desemberi fjor,fikkadministrasjonenmedholdav den nye posisjonen.<br />
Flertalletvedtoket kutti <strong>til</strong>skuddetpå 500 000. Dette betyroppsigelseav en<br />
person,og stiftelsensitterigjenmed kunett årsverk.DagliglederAnne-<br />
KirstenLyngstader sagtoppfra 1.april2012. Lyngstadfortsetterimidlertidi<br />
40 % ut året 2012, med fairtradesomansvarsområde,noe som økomisk lar<br />
seg gjøre pga oppspartemidlerfra etableringenav fairtrade-Nitkken.<br />
I Bodøkommunelangtidsbudsjetter <strong>til</strong>skuddet<strong>til</strong> stiftelsenfjernetheltfra<br />
2014. Det er uklartom kommunenderetterhellerikkeønskerå betale husleie<br />
for nåværendelokaler(kommunalleiekontraktfram <strong>til</strong> midtenav 2015) eller<br />
eventueltdekke leie i nye lokaler.<br />
I vedtektenefor stiftelsen,vedtattav bystyretførstegang i 1999, stårdet at<br />
...økonomiskbasererstiftelsenseg på at kommunenbetalerhusleie,og i<br />
<strong>til</strong>leggbevilgerminimum<strong>til</strong>svarende<strong>til</strong>skuddsom utbetalesi 1999, noe som<br />
dekkernødvendgedriftsutgifter.Stiftelsenfprutsettes å stå for egeninntjening<br />
i tiegg , men 41rlickesiktepå eronomiskoverskuddLitfra stiftelsensideelle<br />
formål".<br />
Side 325
I vedtektenehar altsåkommunenbåde forpliktetseg<strong>til</strong> å støttestiftelsen<br />
økonomisk,og akseptertat stiftelsener en organisasjonmed ideeltog ikke<br />
næringsmessig/kommersielt formål.<br />
Å forutsetteat stiftelsenskaltjene pengernok<strong>til</strong> selvå betjenehusleieog<br />
øvrigedriftsutgifter,betyrmao at stiftelsenendrerkarakterog innhold.Å<br />
tenke inntjeningi alle ledd,vilf.eks stå i motstrid<strong>til</strong> nåværendefilosofiom at<br />
også den enkeltpersonellerorganisasjonsom ikkehar mye penger,skal ha<br />
råd<strong>til</strong> å benytteseg av fellesskapetpå senteret,med lave priseri kafeen,<br />
billigleie, fri brukav biljardosv.<br />
Styretmå i 2012 ta den prinsipiellediskusjonenom veienvidere.<br />
nyu )3.(..k.) c:(95)tokcQ<br />
2 _(52 20(<br />
7vciu.4A-Le<br />
4-(4- ‘ialcrotAi<br />
t4um (4x,:stk;) BUtit<br />
Side 326
11111'<br />
111111111111111"1<br />
"11 ERNsr&<br />
YouNG<br />
Til Stiftelsen Internasjonalt Senter Fair Trade i Bodø<br />
Statsautoriserte revisorer<br />
Ernst & Young AS<br />
Sjøgata 1, NO-8006 Bodø<br />
Postboks 674, NO-8001 Bodø<br />
Foretaksregisteret: NO 976 389 387 MVA<br />
Tlf.:+47 97 40 33 40<br />
Fax: +47 75 56 22 12<br />
www.ey.no<br />
Medlemmer av Den norske Revisorforening<br />
REVISORS BERETNING<br />
Uttalelse om årsregnskapet<br />
Vi har revidert årsregnskapet for Stiftelsen Internasjonalt Senter Fair Trade i Bodø, som består av<br />
balanse per 31. desember 2011, resultatregnskap for regnskapsåret avsluttet per denne datoen og en<br />
beskrivelse av vesentlige anvendte regnskapsprinsipper og andre noteopplysninger.<br />
Styrets og daglig leders ansvar for årsregnskapet<br />
Styret og daglig leder er ansvarlig for å utarbeide årsregnskapet og for at det gir et rettvisende bilde i<br />
samsvar med regnskapslovens regler og god regnskapsskikk i Norge, og for slik intern kontroll som<br />
styret og daglig leder finner nødvendig for å muliggjøre utarbeidelsen av et årsregnskap som ikke<br />
inneholder vesentlig feilinformasjon, verken som følge av misligheter eller feil.<br />
Revisors oppgaver og plikter<br />
Vår oppgave er å gi uttrykk for en mening om dette årsregnskapet på bakgrunn av vår revisjon. Vi har<br />
gjennomført revisjonen i samsvar med lov, forskrift og god revisjonsskikk i Norge, herunder<br />
International Standards on Auditing. Revisjonsstandardene krever at vi etterlever etiske krav og<br />
planlegger og gjennomfører revisjonen for å oppnå betryggende sikkerhet for at årsregnskapet ikke<br />
inneholder vesentlig feilinformasjon.<br />
En revisjon innebærer utførelse av handlinger for å innhente revisjonsbevis for beløpene og<br />
opplysningene i årsregnskapet. De valgte handlingene avhenger av revisors skjønn, herunder<br />
vurderingen av risikoene for at årsregnskapet inneholder vesentlig feilinformasjon, enten det skyldes<br />
misligheter eller feil. Ved en slik risikovurdering tar revisor hensyn <strong>til</strong> den interne kontrollen som er<br />
relevant for selskapets utarbeidelse av et årsregnskap som gir et rettvisende bilde. Formålet er å<br />
utforme revisjonshandlinger som er hensiktsmessige etter omstendighetene, men ikke for å gi uttrykk<br />
for en mening om effektiviteten av selskapets interne kontroll. En revisjon omfatter også en vurdering<br />
av om de anvendte regnskapsprinsippene er hensiktsmessige og om regnskapsestimatene utarbeidet<br />
av ledelsen er rimelige, samt en vurdering av den samlede presentasjonen av årsregnskapet.<br />
Etter vår oppfatning er innhentet revisjonsbevis <strong>til</strong>strekkelig og hensiktsmessig som grunnlag for vår<br />
konklusjon.<br />
Side 327
ERNST&VOUNG 2<br />
Konklusjon<br />
Etter vår mening er årsregnskapet for Stiftelsen Internasjonalt Senter Fair Trade i Bodø avgitt i<br />
samsvar med lov og forskrifter og gir et rettvisende bilde av stiftelsens finansielle s<strong>til</strong>ling per 31.<br />
desember 2011 og av dets resultater for regnskapsåret som ble avsluttet per denne datoen i samsvar<br />
med regnskapslovens regler og god regnskapsskikk i Norge.<br />
Uttalelse om øvrige forhold<br />
Konklusjon om årsberetningen<br />
Basert på vår revisjon av årsregnskapet som beskrevet ovenfor, mener vi at opplysningene i<br />
årsberetningen om årsregnskapet og forutsetningen om fortsatt drift er konsistente med årsregnskapet<br />
og i samsvar med lov og forskrifter.<br />
Konklusjon om registrering og dokumentasjon<br />
Basert på vår revisjon av årsregnskapet som beskrevet ovenfor, og kontrollhandlinger vi har funnet<br />
nødvendig i henhold <strong>til</strong> internasjonal standard for attestasjonsoppdrag (ISAE) 3000<br />
«Attestasjonsoppdrag som ikke er revisjon eller forenklet revisorkontroll av historisk finansiell<br />
informasjon», mener vi at styret og daglig leder har oppfylt sin plikt <strong>til</strong> å sørge for ordentlig og<br />
oversiktlig registrering og dokumentasjon av selskapets regnskapsopplysninger i samsvar med lov og<br />
god bokføringsskikk i Norge.<br />
Konklusjon om forvaltning<br />
Basert på vår revisjon av årsregnskapet som beskrevet ovenfor og kontrollhandlinger vi har funnet<br />
nødvendige i henhold <strong>til</strong> internasjonal standard for attestasjonsoppdrag (ISAE) 3000, mener vi<br />
stiftelsen er forvaltet i samsvar med lov, stiftelsens formål og vedtektene for øvrig.<br />
Bpdø' 23. februar 2R.1<br />
ER'NST& YOUNG AS<br />
;<br />
kt 1/4.)<br />
Arve Willumsen<br />
statsautorisert revisor<br />
Side 328
Notat <strong>til</strong> oppfølging<br />
Politisk sekretariat<br />
Linda K. Storjord<br />
Politisk sekretariat<br />
Dato: ........................................................ 09.02.2012<br />
Saksbehandler: ....................................... Rita Hustad<br />
Telefon direkte: ....................................... 75 55 77 40<br />
Deres ref.: .................................................................<br />
Løpenr.: .................................................... 9255/2012<br />
Saksnr./vår ref.: ......................................... 2010/1002<br />
Arkivkode: ............................................................033<br />
Kjerringøy kommunedel årsmelding 2011<br />
Årsmelding 2011<br />
Formål:<br />
Kommunedelsutvalget skal ta vare på interessene <strong>til</strong> innbyggerne i saker som er viktig for<br />
lokalmiljøet. Det kan være saker som omhandler bosetting, samferdsel og<br />
næringsutvikling. Kommunedelsutvalget skal være bindeledd mellom den kommunale forvatningen<br />
og innbyggerne og ta initiativ <strong>til</strong> egne saker.<br />
Kjerringøy kommunedelsutvalg 2011 - 2015<br />
Medlemmer:<br />
Geir Vidar Eide<br />
Bjørn Abelsen<br />
Oddbjørn Olsen<br />
Rolf Eivind Alsos<br />
Knut Eivind Johansen<br />
Rita Iren Andersen Nohr<br />
Ida Lill Olsen<br />
Varamedlemmer:<br />
Roger Andersen Tverbakk<br />
Elisiv Søfting<br />
Vibeke Saura<br />
Camilla Berg Hansen<br />
Anne G. S. Karlsen<br />
Bente Anita Karlsen<br />
Ewy Nilsen<br />
Lokalutvalget er representert i Kjerringøy skole/barnehage og SFO driftstyre:<br />
Medlemmer: Ida Lill Olsen. Knut Eivind Olsen.<br />
Vara: Oddbjørn Olsen. Rita A. Nohr.<br />
Fastlandsforbindelsen over Mistfjorden.<br />
Kjerringøy nærmiljøkontor er sekretariat for Kystveiutvalget, sekretær er Arne Lyngmo.<br />
Administrativ organisering:<br />
Kjerringøy Nærmiljøkontor er organisert <strong>til</strong> Politisk sekretariat, Bodø kommune.<br />
Nærmiljøkontoret har eget budsjett og ansvarsnummer.<br />
E-post: Rita.Hustad@bodo.kommune.no<br />
Mobil 975 91 553<br />
Nærmiljøkontoret i Zahlfjøsen<br />
Side 329
Telefon. 75 55 77 41<br />
Sakskart og referat fra møter i Lokalutvalget finnes på Bodø kommunes hjemmeside.<br />
www.bodo.kommune.no.<br />
Møter i 2011.<br />
Lokalutvalget har avholdt 8 møter: 19.januar. 17.februar. 13. april. 8. juni. 26. august. 12. oktober.<br />
10. november. 7. desember.<br />
Lokalutvalget har behandlet 31 politiske saker og 17 referatsaker. I <strong>til</strong>legg har Kjerringøy<br />
lokalutvalg/kommunedelsutvalget deltatt på en rekke møter, konferanser og befaringer dels for<br />
direkte å fremme egne interesser, men også for å holde oss orientert, og for å knytte kontakter med<br />
andre aktører som har samme arbeidsfelt som oss.<br />
Viktige saker lokalutvalget har arbeidet med i 2012.<br />
Kommunedelsutvalget har vedtatt en ny handlingsplan for 2012.<br />
Planen ble utarbeidet på grunnlag av innspill fra folkemøte og utvalget har vedtatt følgende<br />
hovedmål for planen.<br />
1. Utleieboliger.<br />
2. Kommunale og fylkeskommunale veier.<br />
3. Stier<br />
4. Bru <strong>til</strong> store Kjerringøy<br />
5. Parkerings langs vei<br />
6. Møteplass for unge og eldre<br />
7. Bårebil<br />
8. Sentrumsplan<br />
Folkemøte: Høring av forvaltningsplan for Karlsøyvær naturreservat.<br />
Kartlegging av fugleliv og naturtyper som ble gjennomført sommeren 2009 og resultatene fra<br />
denne. <strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> bevaringsmål for overvåkning av <strong>til</strong>stand <strong>til</strong> verneverdiene i naturreservatet.<br />
Brukerinteresser, innkomne innspill, tolkning av verneforskriften. Planlagte <strong>til</strong>tak i reservatet<br />
innenfor tema oppsyn, skjøtsel, informasjon og overvåkning.<br />
Folkemøte: Formålet med møtet var å få frem synspunkter fra befolkningen vedrørende hva som er<br />
viktig for videre utvikling på Kjerringøy. Innspill ble plassert under følgende hovedpunkter: Godt å<br />
bo. Ut i naturen. Stedsutvikling. Samferdsel. Økt <strong>til</strong>flytning. Reiseliv/turisme. Samarbeid med<br />
offentlige etater.<br />
Alle innspill er samlet i et eget referat og vil danne grunnlag for utarbeidelse av ny handlingsplan<br />
for Kjerringøy lokalutvalg. 50 – 60 personer deltok på møtet.<br />
Ramsarsenter på Kjerringøy.<br />
Få av natur-informasjonssentrene i Norge som ligger langs kysten, her er et stort potensial.<br />
Kjerringøy er allerede et etablert reisemål. Etablering av ulike naturrom, fokus på formidling av<br />
naturen i stedet for bygging av store anlegg. I 2011 er det gitt midler <strong>til</strong> etablering av noen<br />
naturrom. Ønsker på sikt å få ansatt en naturveileder.<br />
Kjerringøy kommunedel årsmelding 2011 2 av 5<br />
Side 330
Fergeleie Festvåg – Misten.<br />
Vegvesenet hadde en gjennomgang av vedtatt plan for fergeleiene. I Misten var fergeleiet stengt på<br />
grunn av arbeid og det gikk hurtigbåt mellom Festvåg og Kjerringøy havn først i september.<br />
Fergeleiene blir ferdigs<strong>til</strong>te 6. juni 2012.<br />
Ny fergerute fra 1. januar 2012 .<br />
Valgmøte.<br />
Kjerringøy lokalutvalg inviterte kommunens politiske partier <strong>til</strong> folkemøte.<br />
Noen av punktene som lokalbefolkningen fremholder som de viktigste for fremtidig, lokal utvikling<br />
ønsker vi å få drøftet med representanter for kommunens politiske partier foran høstens<br />
kommunevalg.<br />
Følgende punkter er tatt med i invitasjonen som ble sendt <strong>til</strong> politikerne:<br />
Fastlandsforbindelse. Gang- og sykkelvei mellom Fjære og Alsos. Manglende bredbånds- og<br />
mobildekning. Bedre markedsføring og positiv profilering av Kjerringøy. Helhetlig sentrumsplan.<br />
Sikre, opprettholde skole og barnehage. Tiltak på kommunale veier. Kommunalt initiativ rundt<br />
boligutvikling, utleieboliger, rimelige tomter. Ambulanse/bårebil. Etablererskole, skape flere<br />
arbeidsplasser, få frem forretningsidèer. Bobilcamping.<br />
Heggobrua.<br />
Heggobrua er ferdig prosjektert og har vært på anbudskonkurranse. Sikora skal utføre ombyggingen<br />
av brua. Brukaret skal støypes opp 80 cm og det blir montert et stål rekkverk. Oppstarten av<br />
arbeidet er utsatt <strong>til</strong> januar 2012.<br />
Asfaltering.<br />
Asfaltering på Kjerringøy har en kostnadsramme på 18 millioner, det finnes ikke dekning på<br />
budsjettet for 2012.<br />
Parkeringsplass.<br />
Bodø kommune skal iverksette oppmerking og skilting av parkeringsplassen ved brannstasjonen.<br />
Det skal oppmerkes 7 parkeringsplasser langs gang-og sykkelsvei ved Kaiveien, 2 parkeringsplasser<br />
for busser, 2 parkeringsplasser inn<strong>til</strong> brannstasjonen og 5 plasser ved Zahlfjøsen.<br />
Karsvika.<br />
Deler av steinmasse fra Misten blir lagret i Karsvika og i etterkant kan det anlegges en<br />
parkeringsplass. Det kan være mulig å legge et 2,50 m rør under veien fra parkeringsplassen <strong>til</strong><br />
stranden for å slippe trafikk over veien da området er uoversiktlig. Kommunedelsutvalget skal<br />
samarbeide videre med Gudrun Hagen, prosjektleder for Ramsar.<br />
Utleieboliger.<br />
I sentrum av Kjerringøy er det kommunale tomter. Kommunedelsutvalget ønsker at kommunen kan<br />
legge <strong>til</strong> rette for at unge kan bygge eller leie hus. Kommunen ser positivt på dette og men skal først<br />
omgang utarbeide en boligpolitisk plan.<br />
Lokalutvalget har gitt uttalelser, innspill og behandlet bl.a. følgende saker:<br />
2011<br />
Innspill <strong>til</strong> Igangsetting av reguleringsarbeid ved å etablere småbåthavn i sjø samt vei og<br />
naustbebyggelse i Eidekjosen. Høringsrunde.<br />
Fradeling av tomt for fritidsbolig på eiendom 124/9<br />
Kjerringøy kommunedel årsmelding 2011 3 av 5<br />
Side 331
Valg av valgkomité som skal arbeide med å få kandidater <strong>til</strong> kommunedelsutvalget.<br />
Vedtatt reguleringsplan for Festvåg og Misten Fv.834 fergeleier <strong>til</strong> høring.<br />
Fradeling av eksisterende gårdstun på eiendom 121/10 på Os.<br />
Uttalelse i sak for eiendom 139/43 Tårnvika.<br />
Overdragelse av billedarkiv <strong>til</strong> historielaget. Godkjenning av brev og samtykke erklæring.<br />
Høringsuttalelse vedrørende forskrift om hundehold.<br />
Ruteplan <strong>til</strong> og fra Festvåg og Kjerringøy havn.<br />
Uttalelse vedrørende riving av Fjære ”gamle skole”.<br />
Drosjeløyve på Kjerringøy.<br />
Tildelingsbrev på miljøområdet, økt bevisstgjøring for våtmarksområdet: Våtmarkssenter på<br />
Kjerringøy.<br />
Valg av Kjerringøy kommunedelsutvalg.<br />
Konstituering av leder og nestleder.<br />
Valg av kommunedelsutvalgets representanter <strong>til</strong> driftstyret for Kjerringøy skole og<br />
barnehage.<br />
Uttalelse <strong>til</strong> eiendomskontoret i to søknad om leie av kommunale nausttomter.<br />
Henvendelse <strong>til</strong> fylkesråden vedrørende forlengelsen av fortrinnsretten på fergesambandet<br />
og autopass.<br />
Handlingsplan for kommunedelsutvalget<br />
Innspill <strong>til</strong> kontaktmøte med politiske/administrativ ledelse.<br />
Møter:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Folkemøte i regi av Fylkesmannen. Høring på forvaltningsplanen for Karlsøyvær<br />
naturreservat.<br />
To møter med Statens vegvesen vedrørende Fv 834 fergeleiet Festvåg – Misten og nye<br />
fergeruter. Valvikdalen, Festvågfjellet og fergeleiene.<br />
To møter med kommunalteknisk kontor med tema som kommunale veier, Kjerringøy havn,<br />
vann <strong>til</strong> Eide,<br />
Folkemøte, stedsutvikling og sentrum i ytterkanten. Innspill <strong>til</strong> en ny handlingsplan.<br />
Folkemøte. Lokalutvalg inviterte politikerne <strong>til</strong> valgmøte.<br />
Møte med rådmann Rolf Kåre Jensen.<br />
Årlig kontaktmøte med politiske/administrativ ledelse.<br />
Flere møter angående bevaring av Fjære ”gamle skole”.<br />
Møter vedrørende videreutvikling av Kjerringøy havn.<br />
I <strong>til</strong>legg har det vært arbeidet med:<br />
Forhåndstemming på nærmiljøkontoret fra 8. august – 9. september.<br />
Tv- aksjonen, områdeleder Turid Pedersen.<br />
Kurs og konferanser:<br />
Stedsutvikling Stokmarknes.<br />
Stedsutvikling Nustfjorden.<br />
Stedsutvikling Nyksund.<br />
Finnøy seminar<br />
Partnerskap konferanse<br />
Forvaltningsrett<br />
Offentlighetsloven.<br />
Kjerringøy kommunedel årsmelding 2011 4 av 5<br />
Side 332
Informasjon:<br />
4. Informasjonsskriv er sendt <strong>til</strong> husstandene på Kjerringøy, disse er også lagt ut på<br />
Kjerringoy.info.<br />
Kjerringøy kommunedelsutvalg:<br />
Leder. Geir Eide<br />
Nestleder. Bjørn Abelsen<br />
Oddbjørn Olsen<br />
Rolf Eivind Alsos<br />
Knut Eivind Alsos<br />
Rita Iren Andersen Nohr<br />
Ida Lill Olsen<br />
Med hilsen<br />
Rita Hustad<br />
saksbehandler<br />
Kjerringøy kommunedel årsmelding 2011 5 av 5<br />
Side 333
Notat <strong>til</strong> oppfølging<br />
Politisk sekretariat<br />
Linda K. Storjord<br />
Gotfred Jensen<br />
Rita Hustad<br />
Politisk sekretariat<br />
Politisk sekretariat<br />
Kjerringøy nærmiljøkontor<br />
Dato: ........................................................ 27.01.2012<br />
Saksbehandler: ..................................... Synnøve Blix<br />
Telefon direkte: ....................................... 75 55 79 10<br />
Deres ref.: .................................................................<br />
Løpenr.: .................................................... 6409/2012<br />
Saksnr./vår ref.: ......................................... 2010/1738<br />
Arkivkode: ............................................................033<br />
Tverlandet kommunedelsutvalgs - Årsmelding 2011<br />
Tverlandet kommunedelsutvalg vedtok i møte 24.01.2012 følgende årsmelding for 2011.<br />
Tverlandet lokalutvalg har følgende sammensetning fram <strong>til</strong> valg av nytt kommunedelsutvalg:<br />
Evy Jeremiassen, leder<br />
Roald Danielsen, nestleder<br />
Jan Ivar Vorren, medlem<br />
Kirsten Limstrand, medlem<br />
Bodil Helmersen, medlem<br />
Knut-Ole Nordlie, medlem<br />
Agnar Nikolaisen, medlem.<br />
Etter valget 11. og 12. september og konstituerende møte fikk Tverlandet kommunedelsutvalg<br />
følgende sammensetning:<br />
Knut-Ole Nordlie, leder<br />
Kristin Sandstrak, nestleder<br />
Evy Jeremiassen, medlem<br />
Torgeir Horn, medlem<br />
Kirsten Limstrand, medlem<br />
Marit Jakobsen, medlem<br />
Bodil Helmersen, medlem<br />
Tverlandet lokalutvalg forberedte kandidatlisten og organiserte valg av nytt Tverlandet<br />
kommunedelsutvalg på valgdagene 11. og 12. september. 456 personer stemte ved<br />
kommunedelsutvalg i Krets 50 Løding.<br />
Det nye Tverlandet kommunedelsutvalg har foreslått kandidater <strong>til</strong> innkvarteringsnemnd Godøynes<br />
2011 – 2015.<br />
Statistikk<br />
9 lokalutvalgsmøter. Behandlet i alt 32 saker<br />
Kommunedelsutvalget har fast åpent kontor hver onsdag kveld på møterommet i<br />
Samfunnshuset.<br />
Øvrige møter:<br />
Kafedialog med temamøter på: Næringsvirksomhet. Tverlandsmarkas venner. Skolestruktur.<br />
Side 334
Tverlandet kommunedelsutvalg deltok på årlig møte med politisk og administrativ ledelse sammen<br />
med øvrige kommunedelsutvalg.<br />
Gjester i lokalutvalget:<br />
Representant fra Nordland Helikopter A/S, orientert om planer for virksomheten.<br />
Dagfinn Krogh m/flere, Grunnskolekontoret.<br />
Skolestrukturen på Tverlandet – orientering og framdrift.<br />
Leder av brukerrådet ved Tverlandet Bo- og servicesenter, Jan Kåre Moen.<br />
Tverlandet Mottak v/leder Tone Hilde Birkelund og påtroppende leder Are Andreassen.<br />
Jarl Helge Hansen fra Bodømarkas venner.<br />
Geir Steinar Hansen fra Byplankontoret. (Orientert om forenkelt hovedplan Tverlandet<br />
holdeplass på Nordlandsbanen, utarbeidet av Jernbaneverket Utbygging, av 22.12.2010).<br />
Kirsten Hasvoll og Arild Nohr, Tverlandet togstopp – status og videre oppfølging.<br />
Opplæring:<br />
Kirsten Limstrand deltok på Partnerskapskonferansen, Mangfoldige Salten, 21.10.11.<br />
Uttalelse diverse reguleringsplaner og annet planarbeid:<br />
Kommunedelsutvalg i Bodø kommune – status og vurdering<br />
Kor vi møtes.<br />
Felling av kråker.<br />
Framtidig skolestruktur i området Løding/Tverlandet.<br />
Høringsuttalelse <strong>til</strong> Konseptvalgutredningen (KVU) for Rv 80 Løding – Bodø sentrum.<br />
Massedeponi og ulovlig deponering.<br />
Innspill <strong>til</strong> rådmannens budsjettforslag.<br />
Vedtatt budsjett for skolestruktur Tverlandet / Løding.<br />
Utvalget har selv tatt opp:<br />
Trafikksikkerhet i Kringla.<br />
<br />
<br />
<br />
Stinettet i Tverlandsmarka<br />
Tverlandet lokalutvalg ble innvilget <strong>til</strong>skudd på kr. 60.000 <strong>til</strong> videreutvikling av universelt<br />
utformede stier og turveger på Tverlandet fra Nordland Fylkeskommune, folkehelse.<br />
Søknad om trafikksikring av turveg Rv 80 ved Naurstadhøgda ble avslått av Nordland<br />
Fylkes Trafikksikkerhetsutvalg.<br />
Tverlandet lokalutvalg tok initiativ <strong>til</strong> at Tverlandsmarkas venners interimsstyre ble valgt<br />
18.05.2011.<br />
Min Stimuli søknaden for 2011 ble avslått, søknaden er videreført <strong>til</strong> 2012.<br />
Tverlandet lokalutvalg har vært i møte med Statens vegvesen og forslag <strong>til</strong> skisse<br />
elveparksti langs Storelva er skissert for videre arbeid.<br />
Vedlikehold av kommunal vei <strong>til</strong> Tverlandet skole.<br />
Deltakelse i arrangement:<br />
Arrangert juletrefest på Samfunnshuset.<br />
Sammen med Tverlandet Mottak organisert nyttårsmarkeringen med fakkeltog, tale og<br />
rakettoppskyting på Tverlandet.<br />
Vurdering av framtidig drift<br />
Tverlandet kommunedelsutvalgs årsmelding for 2011 2 av 3<br />
Side 335
Konkret plan om idédugnader, identitetsbygging, stedsutvikling.<br />
Medvirkning i arbeidet med ny kommunedelsplan for Tverlandet.<br />
Budsjett<br />
Tverlandet lokalutvalgs budsjett for 2011 var på kr.124.400.<br />
Leder Knut-Ole Nordlie har ordet:<br />
Tverlandet kommunedelsutvalg (TKU) har gjennom 2011 jobbet godt, og tidligere leder Evy<br />
Jeremiassen har vært en dyktig leder. Tusen takk <strong>til</strong> henne for denne jobben, og heldigvis har vi<br />
henne med videre.<br />
Vi har brukt onsdagsmøtene på møterommet (kl.19-20) godt. Både <strong>til</strong> å møte de som hadde saker,<br />
men også jobbet med egne saker.<br />
Vi har etter valget fått nye medlemmer, og vi jobber nå med å bli samkjørt samt fordele oppgaver.<br />
I 2011 fortsatte vi arbeidet etter kafe-dialogen som vi startet i 2010. Prosessen rundt ny skole på<br />
Tverlandet vil også i 2012 fortsette med stort fokus, for å få mer forståelse fra våre politikere for<br />
Tverlandet sin skolesituasjon. Jeg er også optimistisk for togstoppen, da det jobbes på<br />
departementsnivå med å få dette inn i budsjettet for 2013. Vi vil i år starte jobben med ny<br />
kommunedelsplan, og ser fram <strong>til</strong> denne prosessen som vil gi mange Tverlandet mange svar på<br />
framtiden.<br />
Med hilsen<br />
Synnøve Blix<br />
Utvalgssekretær,<br />
Saltstraumen nærmiljøkontor<br />
Tverlandet kommunedelsutvalgs årsmelding for 2011 3 av 3<br />
Side 336
Notat <strong>til</strong> oppfølging<br />
Politisk sekretariat<br />
Rolf Kåre Jensen<br />
Henrik K. Brækkan<br />
Ingunn Lie Mosti<br />
Arne Øvsthus<br />
Synnøve Blix<br />
Rita Hustad<br />
Rådmannen<br />
Teknisk avdeling<br />
Helse- og sosialavdelingen<br />
Avdeling for oppvekst og kultur<br />
Politisk sekretariat<br />
Kjerringøy nærmiljøkontor<br />
Dato: ........................................................ 25.01.2012<br />
Saksbehandler: ..................................Gotfred Jensen<br />
Telefon direkte: ........................................ 755 39 005<br />
Deres ref.: .................................................................<br />
Løpenr.: .................................................... 5586/2012<br />
Saksnr./vår ref.: ...........................................2010/242<br />
Arkivkode: ............................................................033<br />
Skjerstad kommunedelsutvalgs årsmelding for 2011.<br />
Skjerstad kommunedelsutvalg vedtok i møte 23.1.2012 følgende årsmelding for 2011:<br />
Møteavvikling, saker mv.<br />
Skjerstad kommunedelsutvalg(lokalutvalg) avholdt <strong>til</strong> sammen åtte vanlige møter i fjor. Møtene<br />
fant sted 24.1, 7.3, 11.4, 23.5, 20.6, 29.8, 26.9 og 15.11. Lederen deltok 17.10 på et seminar om Inn<br />
på tunet – gårdsbruk som alternativ arena for læring og mestring. I <strong>til</strong>legg deltok lederen 7.12 på<br />
det årlige kontaktmøtet mellom kommunedelsutvalgene og politisk og administrativ ledelse.<br />
Kommunedelsutvalget behandlet i 2011 <strong>til</strong> sammen 48 saker.<br />
Valg og sammensetning:<br />
Det ble i september avholdt nytt valg. Oppslutningen var god i begge kretsene. Til sammen 380<br />
stemmer kom inn. Opptellingen viste at kommunedelsutvalget fikk slik sammensetning:<br />
Ivar Andreassen, leder<br />
Inger N. Øien, nestleder<br />
Randolv Gryt<br />
Kjersti Bergquist<br />
Ingrid Lien<br />
Per Kr. Almås<br />
Marianne Berg-Hanssen<br />
Gjester i kommunedelsutvalget:<br />
I møte 24.1 orienterte Gunnstein Sørnes fra kommunalteknisk kontor om sentrumsplan for Misvær<br />
I møte 7.3 orienterte Hanne Sofie Trager fra Fylkesmannen i Nordland om grønt reiseliv.<br />
I samme møte orienterte Matti Jäntti fra kulturkontoret om turstier.<br />
I møte 11.4 orienterte skogbrukssjef Tor-Arne Nesje om elgjakt både i Skjerstad og i Salten ellers.<br />
I møte 20.6 orienterte rådmannen om ASVO-bygget i Misvær og kaiplanene på Sjøtun, Skjerstad.<br />
I møte 23.5 orienterte Hanna S. Tidslevold, Jan Kristian Nesbak og Tom Henriksen om den<br />
betydning alpinanlegget i Vestvatn har for størstedelen av næringslivet i Misværområdet.<br />
I møte 29.8 orienterte rådmannen om alpinanlegget i Vestvatn, utleieboliger, ASVO-bygget, nye<br />
lokaler for Misvær ungdomsklubb samt kaiplanene på Sjøtun, Skjerstad.<br />
I møte 15.11 orienterte Jan Nilsen fra Statskog og Arne B. Vaag fra SMA Nordland AS om planene<br />
for uttak av dolomitt fra Kvitberget ved Ljøsenhammeren.<br />
Side 337
Viktige saker i 2011:<br />
Sentrumsplan for Misvær.<br />
Arbeidene med å få denne planen gjennomført fortsatte i 2011. Det er gjennomført nødvendige<br />
grunnerverv i nærheten av samvirkelaget og målet er at planen skal være realisert innen 1.10.12.<br />
Boligbygging i utkantene.<br />
Dette er et tema som er felles for kommunedelsutvalgene i Kjerringøy, Saltstraumen og Skjerstad.<br />
Rådmannen har orientert om temaet, senest på kontaktmøtet 7.12.11 på rådhuset. Utfordringen er å<br />
finne en god balanse mellom privat småhusbygging og offentlig eller privat oppføring av utleieboliger.<br />
Dersom leieprisene er for lave, vil dette kunne føre <strong>til</strong> at flere som bor i leide boliger lar<br />
være å føre opp egne boliger.<br />
Mineralutvinning i Skjerstad.<br />
Det finnes to aktuelle <strong>til</strong>tak som det arbeides med; dolomittforekomstene ved Ljøsenhammeren og<br />
apatittfunnene i området mellom Misvær og Skarsvatnet. Dolomittplanene i Kvitberget er ikke av<br />
ny dato, forekomstene er kjente og godt dokumenterte. Apatittforekomstene i Misværområdet er<br />
derimot ennå ikke fullgodt kartlagt. Det knytter seg dog interesse <strong>til</strong> spesielt ett av disse funnene, og<br />
dette temaet kan derfor kanskje komme <strong>til</strong> å bli et aktuelt arbeidsområde for kommunedelsutvalget i<br />
årene framover. Det har i 2011 vært avholdt to orienteringsmøter om saken.<br />
Kaiplanene på Sjøtun, Skjerstad.<br />
Kommunedelsutvalget har vært trukket inn i dette arbeidet nesten helt fra begynnelsen av. Flere av<br />
medlemmene har deltatt i møter og omvisninger på Skjerstad, og utvalget har støttet planene om en<br />
forlengelse av kaia. Rådmann og ordfører har dessuten vært på befaring. Kommunen fant ikke plass<br />
for midler <strong>til</strong> prosjektet i budsjett for 2012, og det er så langt derfor ingen avklaring.<br />
Alpinanlegget i Vestvatn.<br />
I 2011 ble det i regi av kommunedelsutvalget gjennomført et meklingsmøte mellom partene.<br />
Rådmann og ordfører deltok fra kommunens side. Partene kom ikke fram <strong>til</strong> enighet.<br />
Informasjonssiden ”Kommunehuset i Misvær”.<br />
Kommunedelsutvalget deler denne siden med resten av kommunehuset. Her er det nyheter,<br />
arrangementer og andre ting som angår kommunedelen. Siden synes å være populær blant<br />
innbyggerne og har hver måned rundt 600 besøkende.<br />
Deltakelse i seminaret ”Holmgang med fjøslukt”<br />
I mars deltok utvalget i arrangeringen av et felles seminar på Misvær samfunnshus- Dessuten deltok<br />
bondelaget og bonde- og småbrukerlaget. Temaet var landbrukspolitikk og sentrale politikere fra<br />
sentrum var invitert <strong>til</strong> debatt etter at to lokale gårdbrukere hadde innledet om situasjonen i<br />
landbruket.<br />
Næringsplan for landbruket i Bodø kommune 2011 – 2015.<br />
Utvalget uttalte seg i september <strong>til</strong> denne planen. Kommunedelsutvalget ønsket å få delta i arbeidet<br />
med Prosjekt Skjerstad når arbeidet med dette starter opp i 2012. Samtidig kom utvalget med tre<br />
innspill for å bremse den negative utviklingen i landbruket i denne delen av kommunen.<br />
Skjerstad kommunedelsutvalgs årsmelding for 2011. 2 av 3<br />
Side 338
Samarbeid med Forskningsdagene/Universitetet i Nordland.<br />
Utvalget har tatt initiativ <strong>til</strong> å få i stand et samarbeid med Universitetet i Nordland. Positivt svar er<br />
mottatt, men det er ennå ikke tatt endelig standpunkt <strong>til</strong> hva samarbeidet skal innebære.<br />
Bygningsvernprosjektet kan være ett av flere aktuelle samarbeidstema.<br />
Prosjektet Misvær Ysteri AS.<br />
Det har i flere år vært arbeidet med å forsøke å få <strong>til</strong> et lokalt ysteri i Misvær. Bodø kommune/AS<br />
Industribygg forutsatte at egenkapitalen på kr. 4. mill ble fulltegnet og at man fant en gründer/yster<br />
som tok ansvaret med å drive Misvær Ysteri AS. Ingen av forutsetningene ble oppfylt. Prosjektet er<br />
derfor skrinlagt.<br />
Med hilsen<br />
Gotfred Jensen<br />
Rådgiver<br />
Skjerstad kommunedelsutvalgs årsmelding for 2011. 3 av 3<br />
Side 339
Notat <strong>til</strong> oppfølging<br />
Politisk sekretariat<br />
Linda K. Storjord<br />
Rita Hustad<br />
Gotfred Jensen<br />
Politisk sekretariat<br />
Kjerringøy nærmiljøkontor<br />
Politisk sekretariat<br />
Dato: ........................................................ 30.01.2012<br />
Saksbehandler: ..................................... Synnøve Blix<br />
Telefon direkte: ....................................... 75 55 79 10<br />
Deres ref.: .................................................................<br />
Løpenr.: .................................................... 6746/2012<br />
Saksnr./vår ref.: ......................................... 2010/1678<br />
Arkivkode: ............................................................210<br />
Saltstraumen kommunedelsutvalg - Årsmelding 2011<br />
Saltstraumen kommunedelsutvalg vedtok i møte 23.01.2012 følgende årsmelding for 2011.<br />
Sammendrag<br />
Saltstraumen lokalutvalg har fram <strong>til</strong> valget 12. september 2011 hatt følgende sammensetning:<br />
Odd Willy Hansen, leder<br />
Ann-Heidi Seines, nestleder<br />
Kjell Ove Andersen, medlem<br />
Kent Ove Larsen, medlem<br />
Elisabeth Nilsen, medlem<br />
Gunn-Anita Barosen, medlem<br />
Jonny Sandmo, medlem<br />
Etter valget ble sammensetningen for Saltstraumen kommunedelsutvalg (navneendring fra<br />
12.09.2011) slik:<br />
Odd Willy Hansen, leder<br />
Ann-Heidi Seines, nestleder<br />
Kjell Ove Andersen, medlem<br />
Arve Erik Karlsen, medlem<br />
Tommy Johnsen, medlem<br />
Wenche Antonsen, medlem<br />
Jonny Sandmo, medlem<br />
Saltstraumen lokalutvalg valgte en komite som tok seg av forberedelsene <strong>til</strong> valg av nytt<br />
kommunedelsutvalg og gjennomføringen av valget på valgdagen, 12.09.2011.<br />
Møteboka viste at 277 personer stemte ved kommundelsutvalget, av dette var det avgitt 21<br />
forhåndsstemmer.<br />
Det nye kommunedelsutvalget har valgt representanter <strong>til</strong> Saltstraumen skoles driftsstyre og<br />
Stiftelsen Saltstraumen Museum.<br />
Samt fremmet forslag <strong>til</strong> Valgnemnda på kandidater <strong>til</strong> innkvarteringsnemnd for Saltstraumen 2011<br />
– 2015.<br />
Medlemmene i lokalutvalget/kommunedelsutvalget har sammen med nærmiljøleder produsert og<br />
omdelt 2 informasjonsskriv <strong>til</strong> innbyggerne i løpet av 2011.<br />
Side 340
Statistikk:<br />
Avholdt 7 møter: 5 møter i lokalutvalget og 2 møter i det nye kommunedelsutvalget.<br />
Det er behandlet <strong>til</strong> sammen 43 saker.<br />
Åpne møter:<br />
Kommunedelplan 2011.<br />
Byplankontoret avholdte to informasjonsmøter med ulike hovedfokus i høringen av forslag <strong>til</strong> ny<br />
kommunedelplan for Saltstraumen.<br />
Tirsdag 5. april ”Knaplund – utforming av sentrumsområdet og vegnett” og torsdag 7. april<br />
”Ripnes, reiseliv og offentlig <strong>til</strong>rettelegging”<br />
Lokalutvalget har gitt innspill <strong>til</strong> høringen.<br />
Den 31. august inviterte Saltstraumen lokalutvalg <strong>til</strong> politisk møte i Saltstraumen.<br />
Fylkesmannen i Nordland, miljøvernavdelingen avholdt folkemøte den 31. oktober 2011 i<br />
forbindelse med oppstart av forvaltningsplanarbeidet for Seinesodden naturreservat.<br />
Kampanje:<br />
Østbø´s oppryddingskampanje jern og metaller.<br />
Lokalutvalget var kontaktledd og gjorde avtale med grunneiere i forhold utsetting og henting av<br />
containere i Saltstraumenområdet.<br />
Uttalelser <strong>til</strong> bystyre/formannskapet:<br />
17.02.2011 Kommunedelsutvalgene i Bodø kommune – status og vurdering.<br />
17.02.2011 Kor vi møtes. Saltstraumen Fritissenter.<br />
Samt innspill <strong>til</strong> rådmannens budsjettforslag og årsbudsjett 2012.<br />
Uttalelser:<br />
Skavelhaugelva kraftverk<br />
Innhold i Opplevelsessenteret<br />
Utleieboliger i Saltstraumen<br />
Veinavn lokale veier<br />
I kontaktmøte med administrativ og politiskledelse ble følgende saker tatt opp:<br />
Vann <strong>til</strong> Seines og <strong>til</strong> Gillesvåg.<br />
Gang- /sykkelveien langs Fv 17 fra Skålbones – Knaplund.<br />
Opplevelsessenteret.<br />
Boligbygging i ytterdistriktene.<br />
Uttak av granskog ved Frostmoen, Valnesvatnet.<br />
Saltstraumen kommunedelsutvalg ønsker en tettere oppfølging på alle punktene.<br />
Reisemålsutvikling Saltstraumen/trafikksikkerhet:<br />
Interimsstyret i prosjektet Reisemål Saltstraumen jobbet med gjennomføringsdelen i 2011, her fikk<br />
lokalutvalget i oppdrag å påskynde trafikksikkerhetsarbeidet med undergang på Saltstraumbrua.<br />
Etter befaring med Statens vegvesen ble det etablert ny gangsti med undergang under<br />
Saltstraumbrua på Straumøysiden. Gangstien leder nå inn på Hans Jakobveien (gang- og<br />
sykkelveien). Et trafikksikkerhets<strong>til</strong>tak som i lang tid har vært ønsket, er nå etablert.<br />
Etter samme befaring ble nye busskur, ved Hellevik, Straum og Knaplund satt opp.<br />
Saltstraumen kommunedelsutvalg, årsmelding 2011 2 av 3<br />
Side 341
Utvalget har selv tatt opp:<br />
Bompenger Saltstraumen<br />
Saltstraumen lokalutvalg anmoder bompengeselskapene om å samordne innkrevingen av<br />
bompenger på en slik måte at den kun belastes en bompengeavgift ved passering av bomstasjonene<br />
i Salten innenfor en time. Støttet i bystyre PS 11/99.<br />
Turstier<br />
Lokalutvalgets turstigruppe har gitt informasjon <strong>til</strong> skilting langs stien <strong>til</strong> Valneselva.<br />
Utvalget ser fram <strong>til</strong> å få alle turstiene godkjent for STImuli merking og lagt inn på kart.<br />
Forskjønning av nærmiljøet<br />
Som et <strong>til</strong>tak har det nye kommunedelsutvalget ønsket seg beplantning sommerblomster ved<br />
Saltstraumbrua, det jobbes med å få <strong>til</strong> dette.<br />
Tromsøpalmer<br />
I området rundt Saltstraumen Nærmiljøsenter er det registret en del forekomster av tromsøpalmer.<br />
Valnesvatnet<br />
Skogrydding på Frostmoen og leieavtale for Nordvikgården<br />
Lokalutvalget inviterte gjester fra:<br />
Valnesvatnet grunneierlag, Saltstraumen historielag og Sandmoen grunneierlag i samband med<br />
ideen <strong>til</strong> plan for kultur- og friluftsområdene rundt Valnesvatnet.<br />
Virksomhetsleder av hjemmetjenesten i Saltstraumen og leder av brukerrådet for Straumbo.<br />
Fagleder Matti Jantti, idrett/friluft/nærmiljø, Ok-avdelingen. Tema: Sjyveien.<br />
Lokalutvalget/kommunedelsutvalget har deltatt på:<br />
Befaring med Fylkesmannen i Nordland i forhold <strong>til</strong> skilting naturvernområder i Saltstraumen.<br />
Plassering infoplakater for verneområdene Seinesodden NR, Straumøya NR, Sunnanstraumlian NR,<br />
Skånland NR og Urskar NR.<br />
Oppstartsmøte forvaltningsplan for Seinesodden naturreservat, 31.10.2011.<br />
Finnøyseminaret 2011, 15. – 16. juni i Hamarøy.<br />
Partnerskapskonferanse 21. oktober arrangert av Partnerskap Salten og Nordland Fylkeskommune.<br />
Med hilsen<br />
Synnøve Blix<br />
utvalgssekretær<br />
Saltstraumen nærmiljøkontor<br />
Saltstraumen kommunedelsutvalg, årsmelding 2011 3 av 3<br />
Side 342
SALTEN KONTROLLUTVALGSSERVICE Vår dato: jnr ark<br />
Postboks 54, 8138 Inndyr 15.03.2012 12/143 412 -5.4<br />
cl<br />
Bodø kommune<br />
Postboks 319<br />
8001 Bodø<br />
OVERSENDELSE FRA KONTROLLUTVALGET I BODØ<br />
Vedlagt oversendes<br />
Protokoll fra kontrollutvalgets møte 12. mars 2012<br />
Saksprotokoll for følgende behandlede saker:<br />
o Sak 11/12 - Orienteringer fra revisjon og sekretariat: Statlig <strong>til</strong>syn<br />
Inndyr 15. mars 2012<br />
/,-<br />
-Ears--Hanen<br />
Sekretær for kontrollutvalget<br />
Side 343
SALTEN KONTROLLUTVALGSERVICE Vår dato: jnr ark<br />
Postboks 54, 8138 Inndyr 12.03.2012 11/137 412 -5.4<br />
PROTOKOLL<br />
- BODØ KONTROLLUTVALG<br />
Møtedato: Mandag 12. mars 2012 kl. 10.00 —12.30<br />
Møtested: Blåsalen, rådhuset<br />
Saksnr.: 07/12 —12/12<br />
Til stede:<br />
Inga-Lill Sundset, leder<br />
Odd Paulsen, nestleder<br />
Even Sjøvoll<br />
Anne Rørvik<br />
Forfall:<br />
Joakim Sennesvik<br />
Varamedlemmer:<br />
Jan Kåre Moen møtte for Joakim Sennesvik<br />
Øvrige:<br />
Kommunerevisor Arne Willy Hillestad, Salten kommunerevisjon IKS<br />
Oppdragsansvarlig forvaltningsrevisor Svein Erik Moholt, Salten kommunerevisjon IKS<br />
Sekretariatsleder Lars Hansen, Salten kontrollutvalgservice<br />
Godkjenning av innkalling<br />
sakliste<br />
Innkalling og sakliste <strong>til</strong> møtet ble godkjent.<br />
Merknader:<br />
Det fremkom ikke merknader.<br />
Side 344
SAKSLISTE<br />
Saksnummer<br />
07/12<br />
08/12<br />
09/12<br />
10/12<br />
11/12<br />
12/12<br />
Sakstittel<br />
Godkjenning av protokoll for kontrollutvalgets møte 16. januar 2012<br />
Overordnet analyse Bodø kommune —grunnlag for plan for<br />
forvaltningsrevisjon<br />
Beslutningsmyndighet i forbindelse med gjennomføring av kulturkvartalet<br />
Oppfølgning av forvaltningsrevisjon - Saksbehandling reguleringsplan og<br />
reguleringsendring<br />
Orienteringer fra revisjon og sekretariat<br />
Eventuelt<br />
07/12 Godkjenning av protokoll for kontrollutvalgets møte 16. januar 2012<br />
<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> vedtak:<br />
Protokoll fra kontrollutvalgets<br />
møte 16. januar 2012 godkjennes.<br />
Votering: <br />
<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> vedtak ble enstemmig vedtatt.<br />
Protokoll fra kontrollutvalgets<br />
Vedtak:<br />
møte 16. januar 2012 godkjennes.<br />
08/12 Overordnet analyse Bodø kommune —grunnlag for plan for<br />
forvaltningsrevisjon<br />
<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> vedtak:<br />
Saken legges frem uten forslag <strong>til</strong> vedtak.<br />
Omforent forsla <strong>til</strong> vedtak:<br />
Saken tas foreløpig <strong>til</strong> orientering. Innspill fra kontrollutvalget tas med <strong>til</strong> kontrollutvalgets<br />
behandling av plan for forvaltningsrevisjon.<br />
Vedtak:<br />
Saken tas foreløpig <strong>til</strong> orientering. Innspill fra kontrollutvalget tas med <strong>til</strong> kontrollutvalgets<br />
behandling av plan for forvaltningsrevisjon.<br />
09/12 Beslutningsmyndighet i forbindelse med gjennomføring av kulturkvartalet<br />
<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> vedtak:<br />
Kontrollutvalget tar saken <strong>til</strong> etterretning, og registrerer at rådmannen gjennom sak PS 12/20<br />
har bragt saken inn for bystyret for å avklare spørsmålet om utsettelse av kontrakter.<br />
Side 345
Votering:<br />
<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> vedtak ble enstemmig vedtatt.<br />
Vedtak:<br />
Kontrollutvalget tar saken <strong>til</strong> etterretning, og registrerer at rådmannen gjennom sak PS 12/20<br />
har bragt saken inn for bystyret for å avklare spørsmålet om utsettelse av kontrakter.<br />
10/12 Oppfølgning av forvaltningsrevisjon - Saksbehandling<br />
reguleringsplan og reguleringsendring<br />
<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> vedtak:<br />
Kontrollutvalget har i medhold av forskrift om kontrollutvalg § 12 gjennomført en<br />
oppfølgning av bystyrets vedtak i sak PS 80/10 Saksbehandling reguleringsplan og<br />
reguleringsendring.<br />
Administrasjonen har redegjort for på hvilken måte bystyrets vedtak er fulgt opp.<br />
Kontrollutvalget registrerer<br />
Bystyrets anmodning <strong>til</strong> kontrollutvalget om å foreta en grundigere vurdering av<br />
bruken av delegert myndighet og mindre vesentlig reguleringsendring av Sjøgata<br />
45-47, er fulgt opp og lagt frem for bystyret i RS-sak 25/10.<br />
Kontrollutvalgets vedtak oversendes bystyret <strong>til</strong> orientering.<br />
Omforent forsla <strong>til</strong> vedtak:<br />
Saken utsettes <strong>til</strong> første møte etter møtet med behandling av uttalelser <strong>til</strong> regnskapene.<br />
Vedtak:<br />
Saken utsettes <strong>til</strong> første møte etter møtet med behandling av uttalelser <strong>til</strong> regnskapene.<br />
11/12 Orientering fra revisjon og sekretariat<br />
Sekretariatet orienterte:<br />
Om dokumenter vedlagt saken<br />
Uttalelse <strong>til</strong> bystyret: Kontrollutvalget får rutinemessig <strong>til</strong> orientering rapporter fra statlige<br />
<strong>til</strong>syn. Utvalget registrerer med bekymring at <strong>til</strong>synsmyndighetenes rapporter om kommunens<br />
tjenester ikke legges frem for folkevalgt styrings-/ansvarsnivå for informasjon og behandling.<br />
Dette svekker folkevalgtes mulighet for å følge opp sitt ansvar for tjenester <strong>til</strong> kommunens<br />
innbyggere. Kontrollutvalget ber bystyret vurdere å få satt i system at rapporter fra statlige<br />
<strong>til</strong>syn legges frem <strong>til</strong> behandling i folkevalgt organ.<br />
Bystyret har valgt Joakim Sennesvik <strong>til</strong> nytt fast medlem i kontrollutvalget <strong>til</strong><br />
erstatning for Cato Henriksen.<br />
Side 346
Revisor orienterte:<br />
• Om engasjementsbrev fra revisor datert 2. mars 2012<br />
Kontrollutvalget tar engasjementsbrevet <strong>til</strong> etterretning.<br />
12/12 Eventuelt<br />
Sekretariat og leder orienterte om NKRFs kontrollutvalgskonferanse 1. —2. februar 2012. Til<br />
neste års konferanse ønsker leder å prioritere utvalgsmedlemmer som ikke deltok i 2013.<br />
Nestleder tok opp spørsmålet om regnskapsføring og rutiner i forhold <strong>til</strong> viltnemnda. Revisor<br />
undersøker og kommer <strong>til</strong>bake med nærmere informasjon. Deretter vurderes om det skal<br />
legges frem sak for kontrollutvalget.<br />
Bodø den 12. mars 2012<br />
- Iårs Hånsen<br />
Sekretær for kontr utvalget<br />
Utskrift sendes:<br />
Kontrollutvalgets medlemmer, varamedlemmer<br />
Bodø kommune v/ ordfører og rådmann,<br />
Salten kommunerevisjon IKS<br />
Side 347
Helse- og sosialavdelingen<br />
Saksframlegg / referatsak<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
14.03.2012 16814/2012 2011/306 035<br />
Saksnummer Utvalg Møtedato<br />
RS 12/4 Formannskapet 28.03.2012<br />
12/4 Formannskapet 28.03.2012<br />
12/14 Komitè for levekår 29.03.2012<br />
12/11 Bystyret 29.03.2012<br />
Sølvsuper helse- og velferdssenter - driftsplanlegging<br />
Sammendrag<br />
Siden våren 2011 har det skjedd en rekke endringer i forhold <strong>til</strong> ferdigs<strong>til</strong>lelse, finansiering og<br />
driftsplanlegging av Sølvsuper helse- og velferdssenter. Administrasjonen gir med dette en<br />
oppdatering i forhold <strong>til</strong> status i driftsplanleggingen på det nåværende tidspunkt, og foreslår at det<br />
fremlegges en ny sak i forkant av bystyrets budsjett/ økonomiplanbehandling for 2013-2016.<br />
Saksopplysninger<br />
Bystyret vedtok 4. mai 2006 (PS 06/56) at det skulle bygges et nytt sykehjem på felt B4 på<br />
Hovdejordet. Formannskapet og komite for helse- og sosial ble orientert om videre arbeid i august<br />
samme år (RS 06/39). Det ble vedtatt at det skal etableres en barneinstitusjon i <strong>til</strong>knytning <strong>til</strong><br />
sykehjemmet og at det i programmeringsarbeidet skal etableres en enhet med <strong>til</strong>bud for alvorlig<br />
syke og døende pasienter. Bystyret fikk videre i november forelagt en sak vedrørende aktivitet for<br />
beboere i sykehjem, der <strong>til</strong>rettelegging av areal for aktivitet skulle ivaretas gjennom pågående<br />
byggeprosjekt (PS 06/126). Siden vedtak om oppstart har prosjektet blitt utvidet med en ekstra<br />
etasje.<br />
Formannskapet ble i mars 2011(PS 11/39) orientert om status for drifts- og investeringsrammene<br />
for Sølvsuper helse- og velferdssenter. Formannskapet tok saken <strong>til</strong> orientering og godkjente<br />
fremlegget. Det ble da slått fast at det i forhold <strong>til</strong> perspektivmeldingen 2012- 2021 skulle arbeides<br />
videre med et antatt netto rammeproblem i underkant av 21 mill kr.<br />
Helse- og sosialkomiteen ble i mai 2011 (PS 11/5) orientert om målgrupper og framdriftsplan for<br />
prosjektet. Arbeidet ble sett i sammenheng med samhandlingsreformen, utfordringer og muligheter<br />
i Sølvsuper helse- og velferdssenter.<br />
Visjon: Hele mennesket - hele tiden.<br />
Mål:<br />
<br />
Sølvsuper Helse- og velferdssenter skal utmerke seg som et medisinsk- og tverrfaglig<br />
kompetansesenter på forebygging og behandling. Pårørende skal ha en sentral plass. Alt<br />
arbeid skal baseres på etisk refleksjon. Tjenestene skal holde høy kvalitet fra ansatte med<br />
nødvendig og tverrfaglig kompetanse.<br />
• Alle ansatte skal ha felles målforståelse og verdiforankring.<br />
• Helse- og velferdssenteret skal imøtekomme samhandlingsreformens intensjoner.<br />
• Senteret skal kjennetegnes av meget god service, åpenhet og et mangfoldig aktivitets<strong>til</strong>bud.<br />
• Vi skal samarbeide <strong>til</strong> det beste for brukere og pårørende.<br />
Side 348
• Vi skal bidra <strong>til</strong> bedre helse og livskvalitet for både brukere, ansatte og innbyggere.<br />
• Senteret skal ha ansvarsbevisste og myndiggjorte medarbeidere.<br />
Arbeidsfokus våren 2011;<br />
Etablere senger for akuttinnleggelser (samarbeid med Nordlandssykehuset)<br />
Planlegge lindrende enhet for alvorlig syke og døende mennesker.<br />
Tiltak for at innbyggerne skal bo lenger i eget hjem/forebygging:<br />
o Øke antall korttidsplasser<br />
o Planlegge 30 plasser for dagopphold.<br />
For å ivareta hele mennesket - <strong>til</strong>rettelegge for tverrfaglig kompetanse.<br />
Rekruttering av personell.<br />
Etablere nærmiljøsenter, bli et levende hus for naboer og bydelen.<br />
Vurdere kommersiell drift av kafe (åpen dag/ettermiddag/kveld). Kafeen er en viktig faktor å få<br />
<strong>til</strong> et attraktivt levende senter.<br />
Vurdere uteie av lokaler.<br />
Utvikle samarbeid med frivillige organisasjoner (supplement <strong>til</strong> det kommunale tjeneste<strong>til</strong>bud).<br />
Utarbeide planer for organisering, ideologi, visjoner og mål.<br />
Jobbe for sertifisering som Miljøfyrtårn.<br />
Aktuelle driftsutfordringer;<br />
I rådmannens forslag <strong>til</strong> budsjett/ økonomplan 2012- 2015 vedtatt i desember 2011, fremgår<br />
følgende (PS 11/156); ”Sølvsuper Helse og velferdssenter vil gradvis settes i drift fra årsskiftet<br />
2012/2013. I første omgang vil kun eksisterende aktiviteter på Vollen sykehjem og<br />
Kortidsavdelingen og Lillehuset (Vollveien 28a) flyttes over. Det er både faglige og økonomiske<br />
grunner <strong>til</strong> at avdelingen velger en gradvis oppstart av driften. Det tar tid å bygge opp kompetanse,<br />
og avdelingen ønsker å gjøre dette i et hensiktsmessig tempo. For å <strong>til</strong>passe avdelingens drift i<br />
forhold <strong>til</strong> målgrupper og behov, er det ønskelig å bruke arealer i Sølvsuper helse- og<br />
velferdssenter, som en del av mulighetsrommet ved omrokkeringer i de øvrige institusjoner”.<br />
Status i arbeidet for oppstart av drift ved Sølvsuper helse- og velferdssenter:<br />
Utsatt oppstart, planlagt ferdigs<strong>til</strong>lelse av bygg mars 2013. Revidert milepælsplan foreligger.<br />
Oms<strong>til</strong>lingssamtaler er gjennomført.<br />
Webside er påbegynt og blir publisert etter avgjørelser om opptrapping av driften.<br />
Rekruttering i henhold <strong>til</strong> utvidet korttids<strong>til</strong>bud for å møte Samhandlingsreformen er utført –<br />
god rekruttering. Deltakelse på diverse utdanningsmesser.<br />
Legerekruttering er gjennomført.<br />
Informasjon gitt <strong>til</strong> ulike lag, foreninger og organisasjoner om prosjektet og<br />
samhandlingsreformen.<br />
Samarbeidet med KUN/senter for kunnskap og likes<strong>til</strong>ling, der fokus var mangfoldig<br />
rekruttering.<br />
Deltakelse i velferdsteknologiprosjektet.<br />
Avklaringer av praktiske gjøremål vedrørende kafédriften, samt finansiering gjenstår.<br />
Vurderinger<br />
Driften ved Vollen sykehjem, Korttidsavdelingen, og ”Lillehuset” på Vollen samt rammemidler fra<br />
dagsentervirksomheten er planlagt overført <strong>til</strong> Sølvsuper helse- og velferdssenter. Dette utgjør <strong>til</strong><br />
sammen en netto driftsramme på 47,6 mill kr og finansierer 70 årsverk og 51 sykehjemsplasser. Av<br />
de 51 sykehjemsplassene er 10 opprettet midlertidig, som <strong>til</strong>tak for å imøtekomme<br />
Samhandlingsreformen. Når det gjelder de lokalene som fraflyttes er det på nåværende tidspunkt<br />
Side 349
ikke ferdig planlagt hvilken aktivitet/<strong>til</strong>bud som skal inn. Administrasjonen vil komme <strong>til</strong>bake med<br />
forslag <strong>til</strong> dette.<br />
Finansiering av driften ved Sølvsuper helse- og velferdssenter 2013 - 2016<br />
Finansiering Plasser Årsverk 2013 2014 2015 2016<br />
Budsjettmidler fra dagens<br />
institusjonsdrift 51 67 45 000 45 000 45 000 45 000<br />
Budsjettmidler fra<br />
dagsentervirksomheten 3 2 600 2 600 2 600 2 600<br />
Tilleggsbevilgning i Økonomiplan 2012-<br />
2015 27 900 28 400 28 400 28 400<br />
Økt rammebehov neste<br />
økonomiplanrullering 5 000 10 000 15 000 20 000<br />
Finansiering akuttplasser<br />
fra Staten *) 0 0 0 9 500<br />
Sum finansiering 51 70 80 500 86 000 91 000 105 500<br />
I den sist vedtatte økonomiplanen er det lagt inn en rammeøkning på ca. 28 mill kr <strong>til</strong> å finansiere<br />
oppstarten ved Sølvsuper helse- og velferdssenter. I <strong>til</strong>legg er det behov for i underkant av 30 mill<br />
kr <strong>til</strong> å finansiere full drift. Dette er skissert som en årlig opptrapping på 5 mill kr fram mot 2016,<br />
samt 9,5 mill kr i finansiering fra Staten <strong>til</strong> ordningen med akuttplasser.<br />
Når det gjelder akuttplassene*) er dette et <strong>til</strong>bud som kommunene skal fase inn fram <strong>til</strong> 2016 (jfr ny<br />
helse- og omsorgslov). Tiltaket skal fullfinansieres av staten, og det forutsettes at det foreligger en<br />
avtale mellom kommunen og gjeldende helseforetak om forpliktende planer før søknad om midler<br />
kan sendes Helsedirektoratet. Dette vil være tema i avtalearbeidet mellom Bodø kommune og<br />
Nordlandssykehuset (NLSH) som skal være ferdigs<strong>til</strong>t 01.07.2012. For Bodø kommunen er det et<br />
mål å ha disse i gang ved oppstart i 2013 – og senest 01.01.2016. Dette gir en netto driftsramme på<br />
80,5 mill kr ved oppstarten i 2013. I 2016 skal bygget være i full drift og kommer <strong>til</strong> å ha en netto<br />
driftsramme på 105,5 mill kr.<br />
Aktiviteten er som skissert i rådmannens forslag <strong>til</strong> budsjett/ økonomplan for 2012- 2015 planlagt<br />
trappet opp fra oppstarten i 2013 <strong>til</strong> full drift i 2016. For å imøtekomme behovet for nye<br />
sykehjemsplasser er det prioritert å få plass flest mulig plasser allerede fra 2013. I<br />
opptrappingsplanen fram mot 2016 skal ønskelig tverrfaglig kompetanse og resterende plasser fases<br />
inn i driften. Status i planleggingen pr dd innebærer;<br />
Barneboliger og avlastningsplasser for unge<br />
Dette er spesielt kompetanse- og ressurskrevende plasser. I første omgang overføres 2 plasser fra<br />
”Lillehuset” på Vollen i <strong>til</strong>legg <strong>til</strong> at det opprettes 1 ny plass. I 2016 er det planlagt 6 plasser her.<br />
Lindrende enhet 1. etasje<br />
Det er planlagt 11 plasser <strong>til</strong> en lindrende enhet. Disse er kompetanse- og ressurskrevende og det er<br />
planlagt full drift fra 2016. Ved oppstarten i 2013 planlegges det 7 plasser.<br />
Korttidsplasser 2. og 3. etasje<br />
I andre og tredje etasje skal det inn 42 korttidsplasser. Det planlegges full drift allerede fra 2013.<br />
Langtidsplasser i 4. etasje.<br />
I fjerde etasje planlegges det 21 varige sykehjemsplasser, også kalt fastplasser eller langtidsplasser.<br />
Her er det planlagt full drift fra 2013.<br />
Side 350
Tverrfaglig kompetanse og dagsenter<br />
Med tverrfaglig kompetanse menes helsepersonell som skal jobbe på tvers av de overnevnte<br />
avdelingene. Det vil være leger, fysioterapeuter, ergoterapeuter, ernæringsfysiolog, så vel som<br />
kulturarbeidere, prest og sosionom. Sammen med den planlagte lindrende enheten i første etasje vil<br />
dette være med på å gjøre Sølvsuper helse- og velferdssenter <strong>til</strong> et unikt <strong>til</strong>bud i regionen.<br />
I forbindelse med oppstarten er det imidlertid prioritert å få på plass flest mulig institusjonsplasser. I<br />
opptrappingsfasen fram mot full drift i 2016 vil institusjonsplasser bli prioritert foran tverrfaglig<br />
kompetanse. Det er likevel satt av midler <strong>til</strong> 1,6 årsverk lege, 1 årsverk ergoterapeut og 1 årsverk<br />
fysioterapeut allerede fra 2013.<br />
Administrasjon<br />
Ved oppstarten vil administrasjonen utgjøre virksomhetsleder og 1 merkan<strong>til</strong>. I <strong>til</strong>legg er det 6<br />
avdelingsledere ute i avdelingene. Fra 2014 styrkes administrasjonen med 1 årsverk merkan<strong>til</strong>.<br />
Vaktmester, renhold og vaskeri<br />
Det settes av 5,5 årsverk <strong>til</strong> vaktmester/driftsleder og renhold, noe som styrkes <strong>til</strong> 6,5 årsverk fra<br />
2014. Dette nye årsverket gjelder vaskeritjeneste.<br />
Kreftsykepleiere<br />
Kreftsykepleierne <strong>til</strong>hører hjemmetjenesten og er allerede i dag et <strong>til</strong>bud, som overføres fra Vollen<br />
sykehjem.<br />
Kantine/Felleskjøkken/Nærmiljøfunksjon<br />
Det er ikke avklart hvilken driftstype det blir i kantinen. Bygningsmessig <strong>til</strong>rettelegges det for<br />
kommersiell drift. Bystyrets føringer fra budsjettbehandlingen for 2012 <strong>til</strong>sier at man skal se på<br />
muligheten for å bruke frivillige organisasjoner, samt hvorvidt dette kan kombineres med aktivitet i<br />
sykehjem. Det er i planleggingen ikke avsatt egne ressurser for å ivareta nærmiljøfunksjonen.<br />
Dagsenter<br />
Det hentes rammemidler fra dagen dagsentervirksomhet. Fram mot 2016 planlegges det en<br />
ytterligere styrking av <strong>til</strong>budet med inn<strong>til</strong> 2 årsverk.<br />
Driftsutgifter og inntekter<br />
Driftsutgifter og inntekter er beregnet ut i fra erfaringstall fra allerede eksisterende sykehjemsdrift i<br />
Bodø kommune.<br />
Konklusjon<br />
Denne saken gir en status av driftsplanleggingen pr dd og foreslås tas <strong>til</strong> etterretning.<br />
I forkant av budsjett/økonomiplanbehandlingen for perioden 2013-2016 fremlegges det en ny sak<br />
hvor det redegjøres for status i prosjektet, og forslag <strong>til</strong> etterbruk av de arealene som frigjøres i<br />
avdelingen ved oppstart av Sølvsuper helse- og velferdssenter.<br />
Rolf Kåre Jensen<br />
rådmann<br />
Ingunn Lie Mosti<br />
kommunaldirektør<br />
Side 351
Side 352
Teknisk avdeling<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
19.12.2011 75164/2011 2011/8950<br />
Saksnummer Utvalg Møtedato<br />
12/3 Organisasjonsutvalget 19.03.2012<br />
12/44 Bystyret 29.03.2012<br />
Ny organisering av kommunalteknisk område<br />
Sammendrag<br />
Rådmannen iverksatte høsten 2011 flere prosjekter for oms<strong>til</strong>ling/ny organisering av den<br />
kommunale organisasjon. Ett av prosjektene er knyttet <strong>til</strong> bes<strong>til</strong>ler-/utførerorganiseringen av<br />
kommunalteknisk sektor med siktemål å avklare fremtidig organisasjonsstruktur for sektoren.<br />
Avdelingen har fulgt opp arbeidet med å utrede ny organisasjonsstruktur. <strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> ny organisering<br />
er basert på drøftinger og innspill fra en intern arbeidsgruppe som har bestått av representanter fra<br />
Bodø Bydrift, kommunalteknisk kontor, hovedverneombud samt de ansattes organisasjoner under<br />
ledelse av kommunaldirektøren.<br />
Rådmannen legger i denne saken frem forslag <strong>til</strong> hovedstruktur for det kommunaltekniske området,<br />
og at kommunaldirektøren får i oppdrag å detaljorganisere sektoren med utgangspunkt i de føringer<br />
som følger av denne saken.<br />
Det foreslås at dagens bes<strong>til</strong>ler-/utførermodell avvikles som styringsprinsipp og at Bodø Bydrift og<br />
kommunalteknisk kontor samles i en organisatorisk enhet. Etter rådmannens vurdering vil forslaget<br />
<strong>til</strong> ny organisering ivareta behovet for nødvendig samordning av oppgaver og kompetanse og sikre<br />
effektiv ressursutnyttelse innen sektoren.<br />
Saksopplysninger<br />
Fra 1. januar 2003 ble det iverksatt omfattende omorganisering av det kommunaltekniske området<br />
ved at det ble laget et organisatorisk skille mellom forvaltning/planlegging og selve<br />
tjenesteproduksjonen. Virkeområdet ble delt i to organisasjonsenheter hvor<br />
ansvar for forvaltningsoppgaver, myndighetsutøvelse, plan- og budsjettarbeid, utvikling av<br />
tjenestestandarder, kontrakts- og kontrolloppgaver og publikumskontakt ble lagt <strong>til</strong><br />
kommunalteknisk kontor under kommunaldirektøren<br />
all tjenesteproduksjon av kommunaltekniske drifts-, vedlikeholds- og anleggstjenester ble<br />
samlet i Bodø Bydrift som fikk status som egen resultatenhet i teknisk avdeling med<br />
kommunaldirektøren som ”representant for eier”, dvs bystyret.<br />
Kommunalteknisk kontor fikk dermed ansvaret for tjenestestandard og budsjett og styring av<br />
tjenesteproduksjonen gjennom kontrakter, mens Bodø Bydrift fikk det operative ansvaret for å<br />
gjennomføre besluttet og bes<strong>til</strong>t standard <strong>til</strong> avtalt pris. Den grunnleggende ideen ved bes<strong>til</strong>ler-<br />
Side 353
utførerorganiseringen var forretningsmessighet, men Bodø Bydrift skulle være en foretrukket<br />
leverandør.<br />
Den nye modellen ble gjenstand for evaluering i 2006 som påviste en del problemer med å få<br />
modellen <strong>til</strong> å virke fullt ut etter intensjonene, og det ble identifisert noen <strong>til</strong>tak for å prøve å bøte på<br />
dette. Bystyret behandlet evalueringsrapporten i mars 2007 og vedtok å opprettholde bes<strong>til</strong>ler-<br />
/utførermodellen som organisasjonsprinsipp på det kommunaltekniske området, samt at det etter<br />
gjennomføring av noen forbedrings<strong>til</strong>tak, skulle gjennomføres ny evaluering etter driftsåret 2008.<br />
Ny evaluering er gjennomført med bred medvirkning fra ansatte og de ansattes organisasjoner, men<br />
arbeidet måtte utsettes noe av personellmessige årsaker. Den interne evalueringsgruppens rapport<br />
ble derfor først avgitt i desember 2010. Den viser at bes<strong>til</strong>ler-/utførerorganiseringen har medført<br />
fremtredende og mangfoldige problemer, og at det er svært forskjellige oppfatninger i<br />
organisasjonen om erfaringene med modellen. Det er ikke mulig å påvise om modellen har ført <strong>til</strong><br />
mer effektiv ressursbruk helhetlig sett, selv om det har skjedd betydelig effektivisering i enkelte<br />
ledd. Hvorvidt den effektivisering som har skjedd skyldes BU-modellen, er imidlertid mer uklart.<br />
I rapporten er BU-modellens sterke sider knyttet <strong>til</strong><br />
tydelig ansvars- og oppgavedeling<br />
tydeliggjøring av innhold og kvalitet på tjenestene<br />
bedre dokumentasjon av driften<br />
reinvestering og fornyelse av maskiner og transportutstyr<br />
Som de mest negative erfaringene trekkes fram<br />
oppsplitting og manglende helhetsansvar<br />
manglende samarbeid og kommunikasjon<br />
utvannede fagmiljø<br />
overlapping av kompetanse<br />
mindre fleksibilitet som gjør smidige løsninger vanskeligere<br />
kontraktsstyring som innebærer preg av ”regelstyring” fremfor målstyring<br />
administrasjon rundt kontrakter og internfakturering innebærer byråkratisering<br />
to instanser å forholde seg <strong>til</strong> for bruker<br />
Arbeidsgruppen har lagt <strong>til</strong> grunn at ny organisering i størst mulig grad skal ivareta følgende<br />
prinsipper:<br />
o Funksjonsinndeling<br />
o Effektiv tjenesteyting<br />
o Helhetlig fokus og samordning<br />
o Brukerorientering<br />
o Samlet fagmiljø<br />
Med utgangspunkt i det mandatet som er gitt for utredningsarbeidet, har arbeidsgruppen skissert to<br />
alternative modeller for fremtidig organisering av det kommunaltekniske området. Modellene kan i<br />
grove trekk beskrives slik:<br />
Side 354
Alternativet innebærer at dagens Bodø Bydrift og kommunalteknisk kontor organiseres i ett kontor<br />
med felles leder. I <strong>til</strong>legg kan parkeringsenheten, som i dag rapporterer direkte <strong>til</strong><br />
kommunaldirektøren, overføres <strong>til</strong> dette kontoret. Alternativet medfører en funksjonsbasert<br />
oppdeling av enheten, i tre seksjoner for henholdsvis drift/produksjon, plan/prosjekt og forvaltning.<br />
Enheten vil ha mange ansatte og det foreslås at det under enhetsleder legges en stab/støttefunksjon<br />
som vil inneholde en del fellesfunksjoner for sektoren. Det forutsettes at endelig organisering av<br />
stabsfunksjonen blir vurdert etter at hovedstrukturen er vedtatt, samt at det blir vurdert hvilke<br />
funksjoner og oppgaver som eventuelt bør ligge i kommunaldirektørens stab.<br />
Seksjon drift/produksjon har ansvar for all drift og beredskap innenfor det kommunaltekniske<br />
området. Seksjonen er delt i Vann/Avløp og Vei/Park/Idrett. Det opprettes felles støttefunksjoner<br />
innenfor Transport/Verksted/Lager og Automasjon/Gatelys/IKT m.v.<br />
Seksjon plan/prosjekt vil ha ansvar for all planlegging innenfor det kommunaltekniske området.<br />
Seksjonen vil videre ha ansvar for gjennomføring av egne prosjekter, enten disse utføres av egen<br />
anleggsavdeling eller gjennom entreprise. Anleggsavdeling er lagt inn under Plan/Prosjekt. Ved<br />
behov for prosjektorganisering av større utbygginger legges dette under Plan/Prosjekt.<br />
Seksjon forvaltning vil ha ansvar for alle forvaltningsoppgavene innenfor det kommunaltekniske<br />
området. Seksjonen skal ivareta det kommunaltekniske området i arealplansaker, utbyggingsavtaler,<br />
byggesaker o.l., samt plangodkjenne og følge opp eksterne utbyggingsprosjekter. Parkeringsetaten<br />
er foreslått lagt <strong>til</strong> seksjonen.<br />
Avdeling Misvær foreslås integrert/fordelt i organisasjonen.<br />
Side 355
Dette alternativet er basert på en sterkere faginndeling. Vann og avløp, som det største fagområdet i<br />
organisasjonen, er skilt ut som eget kontor. I <strong>til</strong>legg er det et veikontor som inneholder fagområdene<br />
vei, park og idrettsanlegg. I dette alternativet skilles det klart mellom den avgiftsfinansierte delen av<br />
virksomheten, og den del av det kommunaltekniske området som er finansiert gjennom<br />
bevilgninger fra bystyret.<br />
Det vil være naturlig at enkelte fellestjenester kjøpes internt (verksted, lager, IT, etc) og at disse<br />
funksjonene legges <strong>til</strong> det kontoret som er den største brukeren.<br />
Modellen innebærer en sterk faginndeling og innebærer en mer ”rendyrking” av spesialfunksjoner.<br />
Hvert kontor vil ha en egen fagleder plassert direkte under kommunaldirektøren og faggrupperinger<br />
direkte underlagt seg i linje. I <strong>til</strong>legg vil det være stab-/støttefunksjoner for en del fellestjenester for<br />
hvert kontor.<br />
Arbeidsgruppen er delt i synet på valg av alternativ, idet ett medlem mener at bare alternativ 2 er<br />
egnet <strong>til</strong> å møte de utfordringer som vann- og avløpssektoren står overfor.<br />
Høring.<br />
Saken har vært på intern høring <strong>til</strong> berørte enheter og fagforeninger. Det har kommet inn uttalelse<br />
fra følgende:<br />
NITO<br />
Delta<br />
Veigruppa Bodø Bydrift<br />
Fagforbundet<br />
Uttalelsene er samlet i synet på hvilken av de to alternative organisasjonsmodellene som på best<br />
måte ivaretar fremtidens utfordringer innenfor de berørte fagområdene, idet alle støtter alternativ 1.<br />
Side 356
NITO ser ingen prinsipielle betenkeligheter i forhold <strong>til</strong> bemanning og oppgavefordeling ved de to<br />
alternativene, men støtter alternativ 1 fordi det vil gi størst mulig fleksibilitet og effektiv produksjon<br />
ved at ressursene enklest kan benyttes på tvers i innenfor sektoren.<br />
Veigruppa i Bodø Bydrift vektlegger også samordnet utnyttelse av ressursene.<br />
Fagforbundet gir tydelig uttrykk for at BU-modellen ikke har virket etter sin hensikt og peker på<br />
flere av de negative erfaringene som er nevnt ovenfor som begrunnelse for sitt syn. Som<br />
begrunnelse for støtte <strong>til</strong> alternativ 1 vektlegges bl.a. bedre kommunikasjon og samordning mellom<br />
enhetene, kortere og mer effektiv beslutningsprosess, større tverrfaglighet og bedre grunnlag for<br />
kompetanseutvikling. Fagforbundet peker også på at det er aktuelt å se på grenseoppgangen mellom<br />
teknisk drift og drift av idrettsanlegg.<br />
Delta påpeker at deres plass<strong>til</strong>litsvalgte har deltatt i arbeidsgruppen og har fulgt prosessen frem <strong>til</strong><br />
de alternative forslagene.<br />
Vurderinger<br />
BU-modellen som er innført i en del norske kommuner de siste 20 årene har i stor grad hentet<br />
inspirasjon fra marked og bedriftsliv der kontraktstyring og konkurranse har en sentral plass.<br />
Hovedtanken er at man ved å ta i bruk markedsmekanismer kan skape mer effektive og fleksible<br />
organisasjoner. Innføring av modellen innebærer at man ved å etablere interne markeder – såkalt<br />
kvasimarkeder – forsøker å skape en markedssituasjon som skal gi en del av de samme fordeler som<br />
ordinære markeder.<br />
BU-modellen har fordeler, men dagens organisering og praktisering av denne er ikke god nok,<br />
verken for å utvikle effektivitet eller for å forbedre arbeidsmiljø. Modellen har vist seg å være<br />
omstendelig, utydelig og ressurskrevende og bærer i stor grad preg av at den er hentet fra enklere<br />
sammenheng enn offentlig tjenesteyting.<br />
BU-modellen har langt på vei ført <strong>til</strong> bevisstgjøring om, og systematisering av kvalitetskrav <strong>til</strong><br />
ytelsene, men innføring av dette organisasjonsprinsippet har ikke vært uproblematisk. Modellen<br />
innebærer etablering av en ”kvasibutikk” med kunstig to-partsforhold, når man egentlig er en og<br />
samme part. Det har medført en rekke ugunstige konsekvenser som økte samhandlingskostnader,<br />
oppsplitting av fagmiljø og manglende helhetsansvar, overlapping av kompetanse og unødig<br />
byråkratisering av en relasjon som bør fungere fleksibelt.<br />
De fleste oms<strong>til</strong>linger bidrar <strong>til</strong> økt bevissthet om virksomhetens mål og utfordringer og er som<br />
sådan positive. Erfaringene med BU-modellen har slik sett <strong>til</strong>ført organisasjonen ny kompetanse og<br />
kan således bringe forbedringsarbeidet ett skritt videre.<br />
Det er rådmannens vurdering at alternativ 1 i forslaget <strong>til</strong> ny organisasjonsmodell er robust i forhold<br />
<strong>til</strong> å kunne møte utviklingen i fremtiden og at det har fleksibilitet i forhold <strong>til</strong> oms<strong>til</strong>lingsbehov<br />
innenfor de aktuelle fagområdene. En felles kommunalteknisk sektor vil gi større organisatorisk<br />
nærhet mellom fagområdene og dermed sterkere fagmiljø med varierte arbeidsoppgaver som også<br />
vil være et fortrinn i konkurransen på arbeidsmarkedet.<br />
Ved å samle fagområdene i en felles enhet, vil modellen ivareta behovet for helhetlig fokus og<br />
intern samordning på best mulig måte. Hensynet <strong>til</strong> brukerorientering og effektiv tjenesteyting er<br />
også et vesentlig element i rådmannens vurdering.<br />
Kommunalteknisk sektor skal organiseres slik at det skapes en mest mulig rasjonell organisasjon og<br />
sektorens økonomiske ressurser skal benyttes slik at det skapes størst mulig verdi eller nytte for<br />
samfunnet. I dagens system har vi stort sett bare systematisk informasjon om kostnader, utgifter og<br />
inntekter. Det fører <strong>til</strong> konsentrasjon om kostnadene, og i alt for liten grad om de resultater som<br />
oppnås og uten at det dokumenteres nevneverdige endringer i måloppnåelse eller effektivitet. For å<br />
Side 357
komme bort fra den uheldige fokuseringen på ”kostnader” og interne ”inntekter” må det innføres<br />
målekriterier for måloppfyllelse, ressursbruk ( i kroner, timer, produserte enheter) og<br />
ressursutnyttelsesgrad (personell, teknisk utstyr etc.).<br />
Gjennom ny organisering skal det oppnås effektivisering av ressursbruken og etablering av et<br />
system for fastsetting av resultatansvar for aktiv styring av virksomheten med måling og analyse av<br />
resultater og ressursbruk. Mål- og resultatstyring bør utvikles som det grunnleggende<br />
styringsprinsippet i kommunalteknisk virksomhet og være basert på såkalt balansert mål- og<br />
resultatstyring. Måling og analyse av resultater og ressursbruk er nødvendig for å kunne styre<br />
virksomheten mot vedtatte mål og for å kunne dokumentere resultater. Virksomhetsplaner skal,<br />
innenfor vedtatte budsjettrammer, regelverk m.v. vise hvilke resultater organisasjonen tar sikte på å<br />
oppnå, og hvordan ressursene prioriteres. Dette styringsprinsippet handler om å fastsette mål, måle<br />
resultater og bruke denne informasjonen <strong>til</strong> styring og ledelse og <strong>til</strong> nytenking og forbedringsarbeid.<br />
Det er foretatt risiko-/konsekvensvurdering etter fastlagte rutiner i forhold <strong>til</strong> de foreslåtte endringer<br />
uten at det er påvist faktorer eller forhold som påvirker arbeidsmiljøet negativt..<br />
Konklusjon og anbefaling<br />
På bakgrunn av arbeidsgruppens utredning og de vurderinger som fremgår av saken her, anbefaler<br />
rådmannen en organisasjonsmodell som samler dagens teknisk forvaltning, drift og utbygging<br />
innenfor en felles enhet. Større organisatorisk nærhet mellom fagområder og kompetanse vil etter<br />
rådmannens mening gi bedre tjenesteproduksjon i hele det kommunaltekniske området. Det<br />
understrekes at forslaget bare gjelder ny hovedstruktur, og at kommunaldirektøren får i oppdrag å<br />
utrede detaljorganisering av sektoren så snart hovedstrukturen er fastlagt. En ny organisering av<br />
teknisk sektor betinger et navnevalg som på en god måte dekker sektorens ansvarsområder og som<br />
gjenspeiler kjernevirksomheten for publikum. Arbeidsgruppen har ikke drøftet dette inngående<br />
foreløpig.<br />
Rådmannen legger videre opp <strong>til</strong> at grensesnittet mellom kommunalteknikk og deler av kultur bør<br />
vurderes nærmere, men at samordningsbehovet ivaretas som i dag, og ivaretas på tvers av<br />
avdelingene inn<strong>til</strong> videre.<br />
<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> inns<strong>til</strong>ling<br />
Bystyret vedtar at bes<strong>til</strong>ler-/utførermodellen avvikles som styringsprinsipp i kommunalteknisk<br />
sektor og at sektoren organiseres i samsvar med hovedstruktur som fremgår av alternativ 1 i denne<br />
saken.<br />
Detaljorganisering av modellen utredes og forelegges organisasjonsutvalget <strong>til</strong> godkjenning før<br />
etablering av ny organisasjon.<br />
Organisasjonsutvalgets behandling i møte den 19.03.2012:<br />
Votering<br />
Inns<strong>til</strong>lingen ble enstemmig <strong>til</strong>trådt<br />
Organisasjonsutvalgets inns<strong>til</strong>ling<br />
Bystyret vedtar at bes<strong>til</strong>ler-/utførermodellen avvikles som styringsprinsipp i kommunalteknisk<br />
sektor og at sektoren organiseres i samsvar med hovedstruktur som fremgår av alternativ 1 i denne<br />
saken.<br />
Side 358
Detaljorganisering av modellen utredes og forelegges organisasjonsutvalget <strong>til</strong> godkjenning før<br />
etablering av ny organisasjon.<br />
Saksbehandler: Henrik K. Brækkan<br />
Rolf Kåre Jensen<br />
rådmann<br />
Henrik K. Brækkan<br />
kommunaldirektør<br />
Trykte vedlegg:<br />
Ingen<br />
Utrykte vedlegg:<br />
Uttalelser: 4<br />
Side 359
Eiendomskontoret<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
19.03.2012 18094/2012 2010/7850 613<br />
Saksnummer Utvalg Møtedato<br />
12/55 Formannskapet 28.03.2012<br />
12/45 Bystyret 29.03.2012<br />
Årnesveien 4 - Alternativ lokalisering<br />
Sammendrag<br />
Eier av tomta som var aktuell for makebytte har medelt kommunen at makebytte ikke lenger er<br />
aktuelt. Eieren vil gå videre med egne planer for utvikling av tomta.<br />
Gitt at bystyret vil endre lokalisering av “prosjektet Årnesveien 4”, vurderer rådmannen at<br />
treningsfeltet på Stormyra er et aktuelt og foretrukket alternativ.<br />
Merkostnadene med endret lokalisering <strong>til</strong> treningsfeltet er estimert <strong>til</strong> 1,0 mill. kr. Tidsmessig vil<br />
en ny plassering innebære at prosjektet ferdigs<strong>til</strong>les ca. 3 måneder senere enn Årnesveien 4, dvs.<br />
oktober 2014.<br />
Saksopplysninger<br />
Bakgrunn<br />
Formannskapet fattet i PS 12/31 følgende vedtak: “Formannskapet ber rådmannen se på alternativ<br />
plassering for Årnesveien 4 – prosjektet. Saken legges frem i bystyret 29. mars.”<br />
Eier av den aktuelle tomta som var aktuell for makebytte har medelt kommunen at makebytte ikke<br />
lenger er aktuell. Eieren vil gå videre med egne planer for utvikling av tomta. Administrasjon har<br />
sett på to andre alternativer <strong>til</strong> Årnesveien 4. Disse er Junkerveien 51 og Treningsfeltet på Stormyra.<br />
Status på Årnesveien 4:<br />
Vedtatt kostnadsramme for prosjektet er 79,8 mill. kroner. Inkludert rivning av Bodin sykehjem<br />
med 4,6 mill. kroner. Prosjektet er nå cirka midt i detaljprosjekteringen. Reguleringsplanen ventes<br />
ferdigbehandlet i Bystyret i september 2012. Da vil det bli byggestart i januar 2013. Med 3 måneder<br />
rivningstid og 15 måneders byggetid kan prosjektet ferdigs<strong>til</strong>les i juli 2014.<br />
Junkerveien 51<br />
Tomten eies av Nordland Fylkeskommune. Bodø kommune eier naboeiendommen, Junkerveien 49,<br />
hvor det i dag er et bo<strong>til</strong>bud for personer som er på legemiddelassistert rusavvenning. Hvis<br />
restarealet på kommunens tomt sees i sammenheng med Junkerveien 51, er det mulig å realisere<br />
byggeprosjektet her. Det er ikke rettet noen henvendelser <strong>til</strong> Nordland fylkeskommune vedr.<br />
eventuelt kjøp av tomta. Administrasjon er heller ikke kjent med om fylkeskommunen har egne<br />
planer for utvikling av tomta. Tomten må omreguleres fra boligformål <strong>til</strong> offentlige formål. Med<br />
Side 360
ehandling av reguleringsplanen i bystyret desember 2012 vil det bli byggestart i april 2013. Med<br />
15 måneders byggetid kan prosjektet stå ferdig i juli 2014, eller høsten 2014.<br />
Prosjektkostnaden er estimert <strong>til</strong> 82 mill. kroner. I dette inngår ikke eventuell inntekt fra salg av<br />
tomt i Årnesveien 4. Tomten i Årnesveien 4 er taksert <strong>til</strong> 6,2 mill.kr (gjennomsnitt av to takster).<br />
Takstene er basert på at tomta utvikles <strong>til</strong> boligformål med samme antall etasjer som i dag.<br />
Treningsfeltet på Stormyra<br />
Tomten eies av Bodø kommune. I kommunedelplan for sentrum vedtatt 17.06.2010, er tomta på<br />
treningsfeltet avsatt som: Annet byggeområde med undertekst Næring (F/K)/offentlig/friområde<br />
med merknad om følgende: “Treningsfeltet”. Øst for framtidig vei: næring med punkthus/offentlig.<br />
Vestre del friområde/offentlig, barnehage inn<strong>til</strong> 3 dekar. Krav <strong>til</strong> reguleringsplan.”<br />
Den vestligste delen av tomta er den mest aktuelle. Byplansjefen uttaler at det kan være positivt å<br />
etablere Årnesveien 4-prosjektet på tomta med tanke på nærheten <strong>til</strong> Stadiontunet sykehjem og<br />
Gamle Riksvei 18. Prosjektet gir imidlertid en dårlig tomteutnyttelse med sin nåværende form.<br />
Tomten må omreguleres. Byplansjefen antar at reguleringsprosessen kan gjennomføres slik at<br />
reguleringsplanen kan behandles i Bystyret desember 2012.<br />
Prosjektet kan i sin nåværende form plasseres rett inn på tomta, med noen mindre <strong>til</strong>pasninger. Det<br />
vil være ekstra kostnader bl.a forbundet med å etablere atkomst og foreta nødvendig tomte<strong>til</strong>pasninger.<br />
Det må dog foretas en gjennomgang om byggets form skal beholdes eller bearbeides/<br />
endres. Prosjektkostnaden, ved flytting og ved å beholde nåværende form, er estimert 81 mill.<br />
kroner. I dette inngår ikke eventuell inntekt fra salg av tomt i Årnesveien, taksert <strong>til</strong> 6,2 mill.kr,<br />
eller utgift med ”kjøp” av areal på treningsfeltet, vurdert <strong>til</strong> 3,5 mill.kr.<br />
Hvis prosjektets form skal endres, for å øke tomteutnyttelsen, må prosjektet i realiteten planlegges<br />
på nytt. Dette innebærer økte prosjekteringskostnader. Det er usikkert i hvilken grad dette vil<br />
medføre evt. økning i bruttoarealet, og dermed økte prosjektkostnader. Det er også usikkert hvilke<br />
konsekvenser det kan få for driften. En ny planleggingsprosess må føres frem <strong>til</strong> forprosjekt for å<br />
kunne avdekke dette.<br />
Reguleringsprosessen vil være kritisk vei i forhold <strong>til</strong> endret fremdrift på prosjektet, enten man<br />
velger å realisere foreliggende prosjekt, eller endrer prosjektets form for å øke tomteutnyttelsen. .<br />
Med behandling av reguleringsplanen i bystyret desember 2012 vil det bli byggestart i april 2013.<br />
Med 15 måneders byggetid kan prosjektet stå ferdig i juli 2014, eller høsten 2014.<br />
Vurderinger<br />
Junkerveien 51<br />
Estimerte kostnader for prosjektet er 82 mill. kroner. Tomtesalg av Årnesveien 4 er ikke hensyntatt.<br />
Det er ikke avklart om det er mulig å få kjøpt tomten fra Nordland fylkeskommune. HS-avdelingen<br />
ønsker ikke at bygget etableres inn<strong>til</strong> Junkerveien 49. Beliggenheten for beboerne og<br />
oppfølgingstjenesten er ikke gunstig.<br />
Treningsfeltet på Stormyra<br />
Estimerte kostnader for prosjektet er 81 mill. kroner. Tomtesalg av Årnesveien 4 er ikke medtatt<br />
likeså kostnader <strong>til</strong> “kjøp” av tomt på treningsfeltet.<br />
Helse- og sosialavdelingen har et stort behov for boliger <strong>til</strong> rusmiddelavhengige. Sett i det<br />
perspektiv at huset skal driftes i en 30 års periode er det viktig at den beste lokaliseringen velges.<br />
Side 361
Når det gjelder bo<strong>til</strong>budet: Denne tomten ligger i randsone <strong>til</strong> ordinær bebyggelse. Tomtens<br />
størrelse er slik at kan gi god oversikt og ”luft” rundt boligene, samt noe skjerming mot andre<br />
naboer. Den er i gangavstand <strong>til</strong> funksjoner for dagliglivet; butikk, post, bank, lege, apotek, Nav.<br />
Nærhet <strong>til</strong> slike servicefunksjoner øker muligheten for at beboerne kan mestere noe av dagliglivet<br />
selv. Tomten har ikke umiddelbar nærhet <strong>til</strong> ubemannede boliger for samme målgruppe.<br />
Når det gjelder oppfølgingstjenesten: Oppfølgingstjenesten er en kommunedekkende tjeneste og<br />
denne plasseringen gir lett <strong>til</strong>gang <strong>til</strong> hele kommunen ved at den er plassert ved det sentrale veinett.<br />
God parkering. HS-avdelingen vurderer derfor bedre tomt enn Årnesveien 4, både for<br />
oppfølgingstjenesten og for beboerne.<br />
Hvis kommunen velger å bruke deler av treningsfeltet som alternativ plassering <strong>til</strong> Årnesveien 4,<br />
bør det vurderes om hele treningsfeltet skal reguleres <strong>til</strong> offentlig formål. Ved et slikt grep kan<br />
tomta eksempelvis “øremerkes” <strong>til</strong> bygging av fremtidig sykehjem. Dette kan også sees i<br />
sammenheng med arealdisposisjon på Rønvikjordene, hvor areal i forlengelsen av treningsfeltet er<br />
avsatt <strong>til</strong> offentlig formål. Etablering av permanent atkomst inn <strong>til</strong> treningsfeltområdet inngår i<br />
Bypakke Bodø og har egen finansiering.<br />
Bruk av treningsfeltet fullt <strong>til</strong> offentlig formål vil dog redusere kommunens begrensede <strong>til</strong>gang av<br />
næringsareal. Bystyret vedtok den 19. mai 2011 Strategisk næringsplan for Bodø 2011-2015 og<br />
handlingsplan for perioden 2011-2012. PS 11/79. I vedtakets punkt 2 sier bystyret: “Eksisterende<br />
næringsarealer skal i utgangspunktet ikke omdisponeres <strong>til</strong> andre formål”.<br />
Hvis treningsfeltet benyttes bør eiendommen Årnesveien 4 videreutvikles for boligbygging.<br />
Kommunen ivaretar omregulering og eiendommen avhendes i hht kommunens vedtatt<br />
avhendingsinstruks, dvs <strong>til</strong> høystbydende i et åpnet marked.<br />
Konklusjon og anbefaling<br />
Gitt at bystyret vil endre lokalisering av prosjektet “Årnesveien 4, vurderer rådmannen at<br />
treningsfeltet på Stormyra er et foretrukket alternativ. Kommunen eier tomta, tomta må<br />
omreguleres, prosjektkostnaden er estimert <strong>til</strong> 1 mill.kr høyere enn Årnesveien. I kostnadene inngår<br />
ikke evt. inntekt fra salg av tomt i Årnesveien, taksert <strong>til</strong> 6,2 mill.kr, eller utgift med ”kjøp” av areal<br />
på treningsfeltet, vurdert <strong>til</strong> 3,5 mill.kr. Tidsmessig vil treningsfeltet sannsynligvis ferdigs<strong>til</strong>les noe<br />
senere enn Årnesveien, i dag vurdert <strong>til</strong> 3 måneder, dvs oktober 2014<br />
Tomta ligger i randsone <strong>til</strong> ordinær bebyggelse. Den er i gangavstand <strong>til</strong> funksjoner for dagliglivet;<br />
butikk, post, bank, lege, apotek, Nav. Tomten har ikke umiddelbar nærhet <strong>til</strong> ubemannede boliger<br />
for samme målgruppe. Trafikk fra sonebasen vil ikke påvirke nærområde i særlig grad.<br />
Omregulering av hele treningsfeltet <strong>til</strong> offentlig formål kan for eksempel sikre arealreserve <strong>til</strong> et<br />
fremtidig sykehjem.<br />
Side 362
<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> inns<strong>til</strong>ling<br />
1. Treningsfeltet på Stormyra velges som lokalisering for prosjektet “Årnesveien 4”<br />
2. Rådmannen igangsetter de prosesser som må <strong>til</strong> for å etablere bo<strong>til</strong>budet og sonebasen<br />
3. Prosjektet fullfinansieres ved behandling av kommunens budsjett- og økonomiplan<br />
4. Ved utarbeidelse av reguleringsplan skal hele treningsfeltet vurderes avsatt <strong>til</strong> offentlig<br />
formål.<br />
5. Utvikling/avhending av Årnesveien 4 sees i sammenheng med administrasjonens<br />
gjennomgang av overflødig areal jfr. PS 11/156 i bystyret 8.12.2011 verbalforslag 20)”Salg<br />
av eiendom”.<br />
Ingunn Lie Mosti<br />
Kommunaldirektør HS<br />
Rolf Kåre Jensen<br />
Rådmann<br />
Thor-Arne Tobiassen<br />
eiendomssjef<br />
Saksbehandler:<br />
Erik Pedersen/Roger Jensen/Thor-Arne Tobiassen<br />
Trykte vedlegg:<br />
Ingen<br />
Utrykte vedlegg:<br />
Ingen<br />
<br />
Side 363
Politisk sekretariat<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
27.03.2012 19897/2012 2011/10125 033<br />
Saksnummer Utvalg Møtedato<br />
Kommunal valgnemnd 29.03.2012<br />
12/46 Bystyret 29.03.2012<br />
Ibtihal Zakout (AP) - søknad om fritak fra politiske verv<br />
Saksopplysninger<br />
Ibtihal Zakout (AP) søker om fritak fra politiske verv pga. hun er flyttet fra kommunen.<br />
Zakout var valgt som varamedlem <strong>til</strong> bystyret og 2. varamedlem <strong>til</strong> komite for levekår.<br />
Kommunelovens § 15,1. ledd sier følgende:<br />
“Den som taper valgbarheten <strong>til</strong> et folkevalgt organ i valgperioden, trer endelig ut av dette.<br />
Hvis tap av valgbarhet skyldes registrert utflytting fra kommunen eller fylkeskommunen for<br />
to år eller mindre, trer vedkommende ut av vervet for den tid utflyttingen varer.”<br />
Kommunelovens § 16, 2. ledd inneholder bestemmelser om uttreden av kommunestyret spesielt:<br />
”Hvis medlemmer av kommunestyret eller fylkestinget trer endelig ut eller får varig forfall,<br />
trer varamedlemmer fra vedkommende gruppe inn i deres sted i den nummerorden de er<br />
valgt hvis organet er valgt ved forholdsvalg.”<br />
Kommunelovens § 16, 3. ledd sier at ved nyvalg så skal det velges nytt medlem selv om det er valgt<br />
varamedlem. Det er selvsagt ingenting i veien for å velge varamedlemmet. Gjelder øvrige utvalg.<br />
Kravene om at et kjønn skal være representert med minst 40% av medlemmene i organet gjelder<br />
også ved nyvalg.<br />
Faste medlemmer og varamedlemmer er som følger for Arbeiderpartiet i komite for levekår :<br />
1. Trud Berg (AP) 1. Even Sjøvoll (AP)<br />
2. Ali Horori (AP) 2. Ibtihal Zakout (AP)<br />
3. Ida Marie Pinnerød (AP) 3. Øystein Mathisen (AP)<br />
4. Ingar Steen (AP) 4. Berit Sennesvik (AP)<br />
5. Andras Madsen (AP)<br />
6. Kristin Hunstad (AP)<br />
Even Sjøvoll er nå valgt i kontrollutvalget og siden komiteen har beslutningsmyndighet så kan han<br />
ikke møte i komiteen heller og det bør derfor velges nytt varamedlem også for han.<br />
Konklusjon og anbefaling<br />
Søknaden innvilges.<br />
Side 364
<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> inns<strong>til</strong>ling<br />
1. Ibtihal Zakout (AP) innvilges fritak fra politiske verv i Bodø kommune:<br />
- Varamedlem <strong>til</strong> bystyret<br />
- Varamedlem <strong>til</strong> komite for levekår<br />
2. Valgstyret foretar opprykk av Helle Eriksen Bygdevoll (AP) som nytt 15. varamedlem <strong>til</strong><br />
bystyret.<br />
3. Even Sjøvoll (AP) kan pga. sitt verv som medlem av kontrollutvalget ikke inneha vervet<br />
som varamedlem <strong>til</strong> komite for levekår og fritas derfor dette.<br />
4. Følgende oppnevnes som varamedlemmer <strong>til</strong> komite for levekår for Arbeiderpartiet:<br />
Linda K. Storjord<br />
formannskapssekretær<br />
Saksbehandler: Linda K. Storjord<br />
Trykte vedlegg:<br />
Ingen.<br />
Utrykte vedlegg:<br />
Ingen.<br />
Side 365
Politisk sekretariat<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
27.03.2012 19873/2012 2011/10125 033<br />
Saksnummer Utvalg Møtedato<br />
Kommunal valgnemnd 29.03.2012<br />
12/47 Bystyret 29.03.2012<br />
Geoffrey Armstrong (AP) - søknad om fritak fra politiske verv<br />
Saksopplysninger<br />
Geoffrey Armstrong (AP) søker om fritak fra politiske verv pga. han er flyttet fra kommunen.<br />
Armstrong var valgt som varamedlem <strong>til</strong> bystyret.<br />
Kommunelovens § 15,1. ledd sier følgende:<br />
“Den som taper valgbarheten <strong>til</strong> et folkevalgt organ i valgperioden, trer endelig ut av dette.<br />
Hvis tap av valgbarhet skyldes registrert utflytting fra kommunen eller fylkeskommunen for<br />
to år eller mindre, trer vedkommende ut av vervet for den tid utflyttingen varer.”<br />
Kommunelovens § 16, 2. ledd inneholder bestemmelser om uttreden av kommunestyret spesielt:<br />
”Hvis medlemmer av kommunestyret eller fylkestinget trer endelig ut eller får varig forfall,<br />
trer varamedlemmer fra vedkommende gruppe inn i deres sted i den nummerorden de er<br />
valgt hvis organet er valgt ved forholdsvalg.”<br />
Konklusjon og anbefaling<br />
Søknaden innvilges.<br />
<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> inns<strong>til</strong>ling<br />
1. Geoffrey Armstrong (AP) innvilges fritak fra vervet som varamedlem <strong>til</strong> bystyret.<br />
2. Valgstyret foretar opprykk av Tor Erikstad (AP) som nytt 16. varamedlem <strong>til</strong> bystyret.<br />
Linda K. Storjord<br />
Formannskapssekretær<br />
Saksbehandler: Linda K. Storjord<br />
Side 366
Trykte vedlegg:<br />
Ingen.<br />
Utrykte vedlegg:<br />
Ingen.<br />
Side 367
Politisk sekretariat<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
27.03.2012 19967/2012 2011/10125 033<br />
Saksnummer Utvalg Møtedato<br />
Kommunal valgnemnd 29.03.2012<br />
12/48 Bystyret 29.03.2012<br />
Ellen Belsom (H) - søknad om fritak fra verv som medlem av<br />
styret for Bodø Havn KF<br />
Saksopplysninger<br />
Ellen Belsom (H) skriver i brev 23. mars 2012 følgende:<br />
“Jeg søker herved fritak fra verv som medlem av styret for Bodø Havn. Begrunnelse:<br />
Undertegnedes innplassering i ovennevnte verv var ment som en midlertidig ordning, fordi<br />
vedkommende som på valgtidspunktet var <strong>til</strong>tenkt vervet, ikke var valgbar. Situasjonen har nå<br />
endret seg, og jeg søker derfor fritak, slik at “rett mann” kan <strong>til</strong>tre.<br />
<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> inns<strong>til</strong>ling<br />
Linda K. Storjord<br />
formannskapsskretær<br />
Saksbehandler: Linda K. Storjord<br />
Trykte vedlegg:<br />
Ingen.<br />
Utrykte vedlegg:<br />
Ingen.<br />
Side 368
Side 369
Eiendomskontoret<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
27.03.2012 19862/2012 2010/7369 611<br />
Saksnummer Utvalg Møtedato<br />
12/49 Bystyret 29.03.2012<br />
Ekspropriasjon og forhånds<strong>til</strong>tredelse - fortau Ripnes<br />
Sammendrag<br />
Det <strong>til</strong>rås at bystyret stadfester formannskapets vedtak om ekspropriasjon og søknad om <strong>til</strong>latelse <strong>til</strong><br />
forhånds<strong>til</strong>tredelse fra 77/51 for erverv av 86 m² for å bygge fortau <strong>til</strong> krysset ved Ripnesbakken i<br />
Saltstraumen.<br />
Saksopplysninger og vurdering<br />
Endring i Plan- og bygningsloven, i kraft 01.07.2010, av kompetansen <strong>til</strong> å beslutte ekspropriasjon<br />
etter Plan- og bygningsloven er <strong>til</strong>lagt bystyret. Denne kompetansen kan ikke lenger delegeres. Det<br />
medfører at kommunens gamle delegasjonsreglement der det fremkommer at formannskapet har<br />
nevnte kompetanse, ikke var i samsvar med lovverket. For å rette opp i nevnte forhold anmodes<br />
bystyret om å stadfeste formannskapets vedtak fattet 24.08.2011 i sak PS 11/119, vedlegg 1.<br />
Vedtaket ble ikke påklaget. Ekspropriasjonsskjønn er berammet <strong>til</strong> avholdelse 24.04.2012.<br />
Fylkesmannen har innvilget forhånds<strong>til</strong>tredelse 19.10.2011, vedlegg 3. Anleggsarbeidet er planlagt<br />
oppstartet <strong>til</strong> våren.<br />
Konklusjon og anbefaling<br />
Det anbefales at Bystyret stadfester formannskapets vedtak om at 86 m² av 77/51 erverves ved<br />
ekspropriasjon ihht reguleringsplan.<br />
<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> vedtak<br />
1. Bodø kommune eksproprierer areal <strong>til</strong> fortau i reguleringsplan for deler av Ripnesveien<br />
vedtatt av Bodø bystyre 10.08.2010. Ekspropriasjonen gjelder 86 m² av gnr 77 bnr 51, eier<br />
Janny Bertine Sletten, i henhold <strong>til</strong> Plan- og bygningsloven § 16-2.<br />
2. Det søkes om <strong>til</strong>latelse <strong>til</strong> forhånds<strong>til</strong>tredelse etter oreigningslovens § 25.<br />
3. Erstatning fastsettes ved rettslig skjønn.<br />
Side 370
Saksbehandler: Helga Vik<br />
Rolf Kåre Jensen<br />
rådmann<br />
Thor-Arne Tobiassen<br />
eiendomssjef<br />
Trykte vedlegg:<br />
Vedlegg<br />
1 Formannskapets vedtak 24.08.2011 i PS 11/119 og saksframlegg<br />
2 Fylkesmannens vedtak om forhånds<strong>til</strong>tredelse 19.10.2011<br />
Utrykte vedlegg:<br />
Ingen>Vennligst ikke slett noe etter denne linjen><br />
Side 371
Side 372
Side 373
Side 374
Side 375
Fyikesmannen i<br />
Nordland<br />
lo1-7-36(4 - 60<br />
KOPI<br />
Saksbehandler, innvalgstelefon og e-post:<br />
Egil Johansen, 75 53 16 19<br />
ejo@fmno.no<br />
Vår dato<br />
19.10.2011<br />
Deres dato<br />
07.09.2011<br />
Vår referanse<br />
2011/6652<br />
Deres referanse<br />
201100238<br />
Vår arkivkode<br />
421.4<br />
Advokatfirmaet Holm og Benson<br />
Postboks 223<br />
8001 Bodø<br />
Vedtak om forhånds<strong>til</strong>tredelse vedr fortau på Ripnes - Bodø kommune<br />
Det vises <strong>til</strong> søknad om forhånds<strong>til</strong>tredelse av 7. september 2011.<br />
Formannskapet i Bodø kommune fattet den 24. august 2011 følgende vedtak:<br />
1. Bodø kommune eksproprierer areal <strong>til</strong> fortau i reguleringsplan for deler av Ripnesveien<br />
vedtatt av Bodø bystyre 10.08.2010. Ekspropriasjonen gjelder 86 m2_4v gnr 77 bnr 51, eier<br />
Janny Bertine Sletten, i henhold <strong>til</strong> Plan- og bygningsloven § 16-2.<br />
2. Det søkes om <strong>til</strong>latelse <strong>til</strong> forhånds<strong>til</strong>tredelse etter oreigningslovens § 25.<br />
3. Erstatning fastsettes ved rettslig skjønn."<br />
Det etter det opplyste i saken sendt forhåndsvarsel ved brev av 1. juli 2011. Det er ikke<br />
innkommet uttalelse fra eier av gnr. 17. bnr. 51. Ekspropriasjonsvedtaket er etter det<br />
Fylkesmannen kjenner <strong>til</strong> ikke påklaget.<br />
Det er begjært skjønn ved Salten Tingrett i Skjønnsbegjæring datert 7. september 2011.<br />
Fylkesmannen bemerker:<br />
Av Kommunaldepartementets rundskriv H 14/02 følger det at Fylkesmannen er delegert<br />
myndighet <strong>til</strong> å samtykke <strong>til</strong> forhånds<strong>til</strong>tredelse når ekspropriasjon skjer med hjemmel i<br />
plan- og bygningslovens §§ 35-39. I delegasjonsskriv av 28. september 2009 viderefører<br />
Kommunal- og regionaldepartementet delegasjonen <strong>til</strong> Fylkesmannen for behandling av<br />
saker etter ny Plan- og bygningslov av 8. mai 2009 kap. 16 om ekspropriasjon.<br />
Gjennomføring av en ekspropriasjonssak kan ofte ta lang tid. Det er derfor gitt anledning <strong>til</strong><br />
at eksproprianten kan <strong>til</strong>tre arealene og gjennomføre <strong>til</strong>tak etter at ekspropriasjonsvedtaket<br />
er fattet, men før skjønn (fastsettelse av erstatning og utbetaling) er avholdt/rettskraftig.<br />
I oreigningslovens § 25 første og andre ledd heter det:<br />
"Kongen - eller styringsorgan med fullmakt etter § 5 - kan gje samtykke <strong>til</strong> at<br />
oreigningsinngrep vert sett i verk før det ligg føre rettskraftig skjøn. Er skjøn ikkje<br />
kravd, kan samtykke berre gjevast i særhøve dersom det kom <strong>til</strong> å valda urimeleg<br />
tidhefte å bia <strong>til</strong> skjønskravet er framsett. Men då skal avgjerdsmakta setja søkjaren<br />
ein frist <strong>til</strong> å krevja skjøn, og fristen må ikkje vera lengre enn 3 månader. Når skjøn<br />
Statens hus<br />
Moloveien 10, 8002 Bodø<br />
Telefon: 75 53 15 00<br />
Telefaks: 75 52 09 77<br />
Kommunalavdelinga<br />
Telefon: 75 53 15 00<br />
Telefaks: 75 53 15 83<br />
Side 376<br />
E-post<br />
postmottak@fmno.no<br />
I nte rnett<br />
www.fylkesmannen.no/nordland
Side 2 av 3 *:<br />
er halde, skal samtykke gjevast om ikkje særlege grunnar talar mot det.<br />
Må det reknast med at arbeid som søkjaren vil gå i gang med før skjønet er<br />
halde eller før skjønet er rettskraftig, kjem <strong>til</strong> å skapa oreigningsemnet om så mykje<br />
at det vert monaleg vandare å setja eit rett vederlag, skal avgjerdsmakta setja det<br />
vilkåret for samtykke at søkjaren får gjort det som trengst av utgreiingar om staden<br />
og lendet, mælingar og granskingar av anna slag, før han set arbeidet i gang."<br />
I rundskriv H 14/02 heter det om forståelsen av bestemmelsen:<br />
"Når skjønn er begjært, men ikke holdt, jf. oreigningsloven § 25 første ledd første<br />
punktum, er det i utgangspunktet <strong>til</strong>trekkelig at eksproprianten har en alminnelig<br />
interesse i å komme i gang med <strong>til</strong>taket for at samtykke <strong>til</strong> forhånds<strong>til</strong>tredelse kan<br />
gis. Det må likevel foretas en konkret vurdering som ser på viktigheten av<br />
igangsettelse, også samfunnsmessig, kontra ulike ulemper, særlig for ekspropriaten.<br />
Etter dette blir vurderingstemaet en avveining mellom ekspropriantens interesser i å<br />
<strong>til</strong>tre ekspropriasjonsgjenstanden snarets mulig og ekspropriatens (grunneier)<br />
interesser i å få beholde eiendommen urørt inn<strong>til</strong> det foreligger rettskraftig skjønn.<br />
Det er her <strong>til</strong>strekkelig med en ordinær overvekt.<br />
Ut fra opplysningene i saken legger Fylkesmannen <strong>til</strong> grunn at vilkårene for å gi <strong>til</strong>latelse <strong>til</strong><br />
forhånds<strong>til</strong>tredelse er oppfylt. Det aktuelle areal på 86m2 utgjør en stripe langs veg som<br />
skal benyttes <strong>til</strong> vegformål — fortau. Kommunen har vist <strong>til</strong> at opparbeidelse av nytt fortau er<br />
viktig for å bedre sikkerheten for myke trafikkanter som ferdes langs Ripnesveien og at fortauet<br />
er lagt på østre side av for å unngå kryssig av veien for å nå boligbebyggelsen. Det er videre<br />
opplyst at en tar sikte på å starte byggearbeidene høsten 2011 for de areal det er oppnådd<br />
minnelig avtale med grunneierne.<br />
Det er fra ekspropriatens side ikke opplyst om særlige grunner som taler imot en<br />
forhånds<strong>til</strong>tredelse.<br />
Etter en samlet vurdering finner Fylkesmannen at samtykke <strong>til</strong> forhånds<strong>til</strong>tredelse bør gis i<br />
dette <strong>til</strong>fellet.<br />
Det gjøres imidlertid oppmerksom på at <strong>til</strong>latelsen <strong>til</strong> forhånds<strong>til</strong>tredelsen ikke gir adgang<br />
<strong>til</strong> å starte <strong>til</strong>taket, men gir tvangsgrunnlag for dette. For å få <strong>til</strong>gang <strong>til</strong> arealene må<br />
eventuelt namsmyndighetene benyttes. Det vises i denne forbindelse <strong>til</strong><br />
skjønnsprosesslovens § 55 jfr. tvangsfullbyrdelseslovens kapittel 13.<br />
Vedtak:<br />
Fylkesmannen samtykker i at Bodø kommune tar i besittelse de arealer på gnr. 77 bnr. 51<br />
som er avsatt <strong>til</strong> vegformål i Reguleringsplan for deler av Ripnesveien vedtatt 16.09.2010<br />
og soin omfattes av kommunens ekspropriasjonsvedtak av 24. august 2011.<br />
Vedtaket er truffet i medhold av oreigningslovens § 25 jfr. Kommunaldepartementets<br />
rundskriv H-51/87 av 28. oktober 1987 og departementets delegasjonsskriv av 28.<br />
september 2009.<br />
Side 377
Side 3 av 3<br />
Vedtaket kan påklages <strong>til</strong> Kommunal og regionaldepartementet innen 3 uker. Se vedlagte<br />
veiledning om klage.<br />
Med hilsen<br />
oar Arne Kvitvi (e.f.)<br />
avdelingsdirektør<br />
tyr SAA,tc-6L<br />
Tor Sande<br />
kontorsjef<br />
:<br />
Bodø kommune, Eiendomskontoret Postboks 319 8001 BODØ<br />
Janny Bertine Sletten Knaplund 8056 SALTSTRAUMEN<br />
Side 378