Hovedplan for avløp og vannmiljø 2005 - 2015 - Bergen kommune
Hovedplan for avløp og vannmiljø 2005 - 2015 - Bergen kommune
Hovedplan for avløp og vannmiljø 2005 - 2015 - Bergen kommune
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Hovedplan</strong> <strong>for</strong> <strong>avløp</strong> <strong>og</strong> <strong>vannmiljø</strong><br />
<strong>2005</strong> - <strong>2015</strong><br />
FORSLAG AUGUST 2006
Innhold<br />
1. Sammendrag ................................................................................... 3<br />
2. Hva er <strong>Hovedplan</strong> <strong>for</strong> <strong>avløp</strong> <strong>og</strong> <strong>vannmiljø</strong> .................................... 5<br />
3. Lovgrunnlag <strong>for</strong> <strong>avløp</strong> <strong>og</strong> <strong>vannmiljø</strong> .............................................. 6<br />
4. <strong>Bergen</strong>s <strong>avløp</strong>ssystem - historie...................................................... 7<br />
5. Forholdet til våre kunder ................................................................. 9<br />
6. Vann i by ......................................................................................... 13<br />
7. Vassdrag .......................................................................................... 15<br />
8. Fjordene .......................................................................................... 19<br />
9. Transportsystemet ........................................................................... 24<br />
10. Påslipp av <strong>avløp</strong>svann ..................................................................... 29<br />
11. Renseanleggene .............................................................................. 31<br />
12. Økonomi ......................................................................................... 35<br />
13. Effektivitet <strong>og</strong> organisering ............................................................ 38<br />
2 • FORSLAG HOVEDPLAN FOR AVLØP OG VANNMILJØ <strong>2005</strong>-<strong>2015</strong>
1. Sammendrag<br />
<strong>Hovedplan</strong> <strong>for</strong> <strong>avløp</strong> <strong>og</strong> <strong>vannmiljø</strong><br />
<strong>2005</strong> – <strong>2015</strong> er en videreføring <strong>og</strong><br />
oppdatering av hovedplan <strong>for</strong> <strong>avløp</strong> <strong>og</strong><br />
<strong>vannmiljø</strong> 1997 – 2007. Formålet med<br />
planen er å angi servicenivå <strong>for</strong><br />
<strong>avløp</strong>svirksomheten, <strong>og</strong> å sette mål <strong>for</strong><br />
vannkvaliteten i fjorder <strong>og</strong> vassdrag.<br />
Status i <strong>2005</strong> i <strong>for</strong>hold til målsettingen<br />
<strong>og</strong> nødvendige tiltak <strong>for</strong> å nå målene<br />
beskrives.<br />
Hovedmålet <strong>for</strong> <strong>avløp</strong>svirksomheten<br />
er å unngå at <strong>for</strong>urensning, miljøskade<br />
<strong>og</strong> sjenerende <strong>for</strong>hold oppstår som<br />
følge av <strong>avløp</strong>s- <strong>og</strong> overvannshåndterin<br />
gen. Tiltak som kan bidra til å gi<br />
trygghet, tillit <strong>og</strong> godt omdømme <strong>for</strong><br />
<strong>avløp</strong>stjenesten skal vektlegges. Det<br />
skal legges økt vekt på in<strong>for</strong>masjon <strong>og</strong><br />
kundeservice. Holdningsskapende<br />
tiltak rettet mot publikum <strong>og</strong> næringsliv<br />
skal prioriteres. Det skal spesielt<br />
gjennomføres kampanjer mot påslipp<br />
av miljøgifter til <strong>avløp</strong>snettet.<br />
EUs rammedirektiv <strong>for</strong> vann har som<br />
hovedprinsipp at grunnvann, elver,<br />
innsjøer, kystvann <strong>og</strong> overgangssonen<br />
mellom ferskvann <strong>og</strong> sjøvann skal ha<br />
god økol<strong>og</strong>isk tilstand innen <strong>2015</strong>.<br />
<strong>Bergen</strong> <strong>kommune</strong> ønsker å opprettholde<br />
et høyt ambisjonsnivå <strong>for</strong> vannkvalitet,<br />
<strong>og</strong> rammedirektivets hovedprinsipp<br />
legges til grunn <strong>for</strong> <strong>for</strong>valtningen<br />
av vannressursene i perioden <strong>2005</strong><br />
– <strong>2015</strong>. Dette konkretiseres i følgende<br />
<strong>vannmiljø</strong>mål <strong>for</strong> <strong>Bergen</strong>:<br />
• Vannkilder skal beskyttes mot<br />
<strong>for</strong>urensning.<br />
• Alle offentlige badeplasser skal ha<br />
badevannskvalitet.<br />
• Vannet i prioriterte vassdrag skal<br />
tilfredsstille tilstandsklasse I eller II<br />
(meget god eller god) i SFTs system<br />
<strong>for</strong> klassiÞsering av miljøkvalitet i<br />
ferskvann. For parametere der naturtilstanden<br />
er dårligere enn tilstandsklasse<br />
II, skal naturtilstanden<br />
opprettholdes.<br />
• Hovedfjordsystemet skal tilfredsstille<br />
tilstandsklasse I eller II (meget<br />
god eller god) <strong>for</strong> oksygen <strong>og</strong><br />
næringssalt i SFTs klassiÞseringssystem<br />
<strong>for</strong> miljøkvalitet i fjorder <strong>og</strong><br />
kystvann. Sjøbunnen skal ikke nedslammes<br />
rundt utslipp.<br />
• I de indre fjordområdene skal innholdet<br />
av fos<strong>for</strong> <strong>og</strong> bakterier ikke<br />
overstige tillatt nivå <strong>for</strong> tilstandsklasse<br />
II i overßaten.<br />
Bare 30 av 155 klassiÞserte ferskvanns<strong>for</strong>ekomster<br />
i <strong>Bergen</strong> tilfredsstiller<br />
i dag målet om ”god<br />
økol<strong>og</strong>isk tilstand”. En stor del av<br />
problemene skyldes <strong>for</strong>urensning fra<br />
<strong>avløp</strong>snettet. Fornying av <strong>avløp</strong>ssystemene<br />
ved sårbare vassdrag skal<br />
<strong>for</strong>tsette. Det er valgt å fokusere på ti<br />
prioriterte vassdrag. Prioriteringen er<br />
samordnet med ”Forvaltningsplan <strong>for</strong><br />
vassdrag” der disse vassdragene gis<br />
prioritet med tanke på å fjerne <strong>for</strong>urens<br />
ningsproblem <strong>og</strong> å utvikle muligheter<br />
<strong>for</strong> friluftsliv <strong>og</strong> fysisk aktivitet i<br />
perioden <strong>2005</strong> – <strong>2015</strong>.<br />
For å redusere skadevirkningene av<br />
framtidige ßommer vil <strong>Bergen</strong><br />
<strong>kommune</strong> gjennomføre en risiko- <strong>og</strong><br />
sårbarhetsanalyse <strong>for</strong> vassdragene i<br />
<strong>kommune</strong>n med hensyn på ßomfare.<br />
Analysen skal med bakgrunn i kjent<br />
in<strong>for</strong>masjon <strong>og</strong> eventuelle supplerende<br />
undersøkelser kartlegge kritiske<br />
element i vassdragene, angi mulige<br />
tiltak <strong>og</strong> peke på den ansvarlige <strong>for</strong> å<br />
gjennomføre tiltakene. Utredningsarbeidet<br />
<strong>for</strong>utsettes å skje i samarbeid<br />
med Norges vassdrags- <strong>og</strong> energidirektorat<br />
(NVE). For å sikre at det<br />
under utbygging av nye områder blir<br />
tatt hensyn til overvannsproblematikk<br />
<strong>for</strong>utsettes det at <strong>Bergen</strong> <strong>kommune</strong>s<br />
”Retningslinjer <strong>for</strong> overvannshåndtering”<br />
legges til grunn ved all arealplanlegging<br />
i <strong>Bergen</strong> <strong>kommune</strong>.<br />
1% av de offentlige <strong>avløp</strong>sledningene<br />
skal <strong>for</strong>nyes årlig. Det innebærer at<br />
10-12 km ledning må <strong>for</strong>nyes hvert år.<br />
For å holde kostnadene nede, <strong>og</strong> <strong>for</strong> å<br />
redusere ulempene <strong>for</strong> omgivelsene,<br />
skal gravefrie løsninger velges der det<br />
ligger til rette <strong>for</strong> det. Det skal utar-<br />
© Fotobase/Rune Nilsson<br />
FORSLAG HOVEDPLAN FOR AVLØP OG VANNMILJØ <strong>2005</strong>-<strong>2015</strong> • 3
eides et <strong>for</strong>nyingspr<strong>og</strong>ram som<br />
rulleres årlig der tiltakene rangeres ut<br />
fra følgende prioritering:<br />
1. Akutte problemer som medfører fare<br />
<strong>for</strong> helseskade, f. eks. mangler ved<br />
anlegg i nedbørfelt til drikkevannskilder.<br />
2. Ved fare <strong>for</strong> skade på eiendommer<br />
<strong>og</strong> anlegg.<br />
3. Skjerming av sårbare vann<strong>for</strong>ekomster<br />
som vassdrag <strong>og</strong> offentlige<br />
badeplasser.<br />
4. Reduksjon av fremmedvann i<br />
<strong>avløp</strong>ssystemet <strong>for</strong> å bedre driften<br />
av renseanleggene, redusere<br />
overløpsdrift <strong>og</strong> pumpekostnader.<br />
5. Reduksjon av kostnader ved <strong>for</strong>nying<br />
av u<strong>for</strong>holdmessig driftskrevende<br />
anleggsdeler.<br />
De store kloakkutslippene er ßyttet ut<br />
til de åpne fjordområdene, <strong>og</strong> omfattende<br />
undersøkelser viser at miljøtilstan<br />
den der generelt er god, <strong>og</strong> at<br />
tilstanden i de indre områdene er<br />
betydelig <strong>for</strong>bedret de siste tiårene.<br />
Det er registrert noe tilslamming av<br />
sjøbunnen nær de nye utslippspunktene.<br />
Nytt regelverk <strong>for</strong> rensing<br />
av <strong>avløp</strong>svann skjerper kravene til<br />
utslipp fra byområder som <strong>Bergen</strong>. De<br />
fem store mekaniske renseanleggene i<br />
<strong>Bergen</strong> tilfredsstiller ikke de nye<br />
kravene, selv om en legger opp til<br />
laveste rensenivå. Standardkravet <strong>for</strong><br />
de store renseanleggene er imidlertid<br />
videregående rensing, såkalt sekundærrensing.<br />
Det må der<strong>for</strong> søkes om<br />
unntak fra regelverket dersom laveste<br />
rensenivå velges. <strong>Bergen</strong> <strong>kommune</strong><br />
legger ”føre var-prinsippet” til grunn<br />
<strong>for</strong> valg av rensestrategi, <strong>og</strong> går der<strong>for</strong><br />
inn <strong>for</strong> at hovedutslippene til Byfjorden<br />
skal gjennomgå sekundærrensing.<br />
Dette gjelder utslippene fra<br />
Holen, Ytre Sandviken <strong>og</strong> Kvernevik<br />
rense anlegg. Flesland <strong>og</strong> Garnes renseanlegg,<br />
med utslipp til henholds vis<br />
Raunefjorden <strong>og</strong> Sørfjorden, oppgraderes<br />
til primærrenseanlegg.<br />
Handlingspr<strong>og</strong>rammet som hovedplanen<br />
legger opp til <strong>for</strong> perioden<br />
<strong>2005</strong> - <strong>2015</strong> vil koste 1 350 millioner<br />
kroner. Av dette går 500 millioner kr<br />
til oppgradering <strong>og</strong> <strong>for</strong>nying av renseanleggene,<br />
500 millioner til <strong>for</strong>nying<br />
av ledningsanleggene <strong>og</strong> 350 millioner<br />
til nye transportsystem. Vedlikehold<br />
<strong>og</strong> <strong>for</strong>nying Þnansieres over driftsbudsjett,<br />
mens oppgradering av anleggene<br />
låneÞnansieres. Totalt driftsÞnansieres<br />
550 millioner kroner av handlingspr<strong>og</strong>rammet<br />
<strong>og</strong> 800 millioner<br />
Þnansieres med lån.<br />
Avløpsvirksomheten skal organiseres<br />
slik at vi totalt sett oppnår en mest<br />
mulig effektiv tjenesteproduksjon.<br />
Virksomheten skal sikres kompetanse<br />
<strong>og</strong> kapasitet som er tilpasset opp gavene<br />
som skal løses. Det skal fastlegges<br />
indikatorer/nøkkeltall som dokumenterer<br />
effektivitet med vekt på <strong>for</strong>bedringer<br />
over tid. Ny teknol<strong>og</strong>i skal<br />
utnyttes <strong>for</strong> å <strong>for</strong>bedre tjenestene <strong>og</strong><br />
redusere kostnader <strong>og</strong> skader.<br />
4 • FORSLAG HOVEDPLAN FOR AVLØP OG VANNMILJØ <strong>2005</strong>-<strong>2015</strong>
2. Hva er hovedplan <strong>for</strong> <strong>avløp</strong> <strong>og</strong> <strong>vannmiljø</strong><br />
Plansystemet<br />
Kommuneplanen er det øverste leddet<br />
i det kommunale plansystemet.<br />
Kommuneplanen tas opp til vurdering<br />
i hver <strong>kommune</strong>styreperiode <strong>og</strong><br />
rulleres vanligvis hver fjerde år.<br />
Økonomiplanen er <strong>kommune</strong>planens<br />
konkrete handlingspr<strong>og</strong>ram <strong>for</strong><br />
sektorenes virksomhet. Planen gjelder<br />
Þre år, <strong>og</strong> rulleres årlig.<br />
Årsbudsjett utarbeides hvert år <strong>og</strong> er<br />
en ytterligere konkretisering av<br />
økonomiplanen <strong>og</strong> <strong>kommune</strong>planen.<br />
Andre planer <strong>og</strong> utredninger skal<br />
<strong>for</strong>holde seg til de premisser som er<br />
lagt i <strong>kommune</strong>planen, men danner<br />
samtidig det faglige fundament <strong>for</strong><br />
rullering av en ny <strong>kommune</strong>plan.<br />
<strong>Hovedplan</strong> <strong>for</strong> <strong>avløp</strong> <strong>og</strong> <strong>vannmiljø</strong> er<br />
en slik plan. <strong>Hovedplan</strong>en er den overordnede<br />
plan <strong>for</strong> <strong>avløp</strong>svirksom heten.<br />
Den er styrende <strong>for</strong> hand lings plan <strong>og</strong><br />
økonomiplan som rulleres årlig.<br />
<strong>Hovedplan</strong>en rulleres når endrin ger i<br />
overordnede mål gjør dette nødvendig.<br />
Dette dokumentet er en revisjon av<br />
gjeldende <strong>Hovedplan</strong> <strong>for</strong> <strong>avløp</strong> <strong>og</strong><br />
<strong>vannmiljø</strong> (1997 - 2007), vedtatt av<br />
bystyret i 1998. <strong>Hovedplan</strong>en erstattet<br />
da Rammeplan <strong>for</strong> <strong>avløp</strong>sdisponering i<br />
<strong>Bergen</strong> (1988).<br />
Formål <strong>og</strong> oppbygging<br />
<strong>Hovedplan</strong>en skal dekke ßere <strong>for</strong>mål i<br />
samme dokument. Den skal gi grunnlag<br />
<strong>for</strong><br />
• samordning mot <strong>kommune</strong>ns øvrige<br />
planapparat<br />
• strategiske valg <strong>for</strong> politisk <strong>og</strong><br />
administrativ ledelse<br />
• utarbeidelse av økonomiplan <strong>og</strong><br />
handlingsplan<br />
• resultatkontroll<br />
• internkontroll <strong>og</strong> kvalitetssikring<br />
Planen angir hvordan <strong>kommune</strong>n som<br />
ansvarlig <strong>for</strong> <strong>avløp</strong>shåndteringen skal<br />
oppfylle konkrete krav gitt i lover <strong>og</strong><br />
<strong>for</strong>skrifter. Videre angir hovedplanen<br />
hvordan <strong>kommune</strong>n skal oppfylle selvvalgte<br />
oppgaver, f. eks. når det gjelder<br />
servicegrad over<strong>for</strong> abonnen tene.<br />
Dokumentet bygger på en statusregistrering<br />
<strong>og</strong> en avviksregistrering<br />
målt mot pålagte <strong>og</strong> selvpålagte krav/<br />
mål. Dvs. vi Þnner ut hvor vi står i dag<br />
<strong>og</strong> skisserer tiltak <strong>for</strong> å komme til<br />
ønsket nivå.<br />
K O M M U N E P L A N E N<br />
Ø K O N O M I P L A N E N<br />
A N D R E P L A N E R O G U T R E D N I N G E R<br />
1 Å R 1 Å R 1 Å R 1 Å R<br />
FORSLAG HOVEDPLAN FOR AVLØP OG VANNMILJØ <strong>2005</strong>-<strong>2015</strong> • 5
3. Lovgrunnlag <strong>for</strong> <strong>avløp</strong> <strong>og</strong> <strong>vannmiljø</strong><br />
Internasjonale avtaler<br />
De viktigste internasjonale bestemmelsene<br />
<strong>for</strong> <strong>avløp</strong> <strong>og</strong> <strong>vannmiljø</strong> er:<br />
Direktiv 2000/60/EC, Rammedirek tivet<br />
<strong>for</strong> vann<br />
Direktivets hensikt er å etablere et<br />
rammeverk <strong>for</strong> beskyttelse av grunnvann,<br />
elver, innsjøer, kystvann <strong>og</strong><br />
overgangssonen mellom ferskvann <strong>og</strong><br />
sjøvann. Det skal sørge <strong>for</strong> at vannøkosystemenes<br />
tilstand sikres <strong>og</strong><br />
<strong>for</strong>bedres, <strong>og</strong> fremme en bærekraftig<br />
bruk av tilgjengelige vannressurser.<br />
Målet er at alle vannressurser skal ha<br />
god vannkvalitet innen <strong>2015</strong>.<br />
Direktiv 91/271/EEC, Rensing av<br />
<strong>avløp</strong>svann fra byområder<br />
Direk tivets <strong>for</strong>mål er å verne miljøet<br />
mot uheldige virkninger av utslipp av<br />
<strong>avløp</strong>svann fra tettbebyggelser. Direktivet<br />
stiller konkrete krav til rensegrad<br />
ut fra størrelsen på tett bebyggelsen <strong>og</strong><br />
resipientens følsomhet.<br />
Gjennom EØS-avtalen har Norge <strong>for</strong>pliktet<br />
seg til å implementere en rekke<br />
EU-direktiv i norsk lov. Forpliktelsesnivået<br />
i EØS-avtalen er høyere enn i<br />
andre internasjonale avtaler. De ßeste<br />
EU-regler som omhandler <strong>for</strong>urensnings<br />
spørsmål er inkludert i EØSavtalen.<br />
Det er ventet at rammedirektivet<br />
<strong>for</strong> vann <strong>og</strong>så blir tatt inn i EØSavtalen<br />
med det første. Regjeringen<br />
har startet arbeidet med innføring av<br />
direktivet i Norge.<br />
Av andre avtaler som Norge har inngått<br />
kan nevnes OSPAR-konven sjonen<br />
av 1992 om beskyttelse av det marine<br />
miljø i det nordøstlige Atlanterhav. I<br />
tillegg er det avholdt fem internasjonale<br />
Nordsjøkonferanser på ministernivå,<br />
den første i Bremen i 1984 <strong>og</strong><br />
den <strong>for</strong>eløpig siste i <strong>Bergen</strong> i 2002.<br />
Disse konferansene har munnet ut i<br />
deklarasjoner der landene rundt Nordsjøen<br />
<strong>for</strong>plikter seg til å arbeide <strong>for</strong> å<br />
beskytte Nordsjøen mot <strong>for</strong>urens ning.<br />
I ”<strong>Bergen</strong>sdeklara sjonen” videre føres<br />
tidligere <strong>for</strong>pliktelser om å redusere<br />
tilførselen av næringssalt til Nordsjøen.<br />
I deklarasjonen vektlegges<br />
etableringen av en økosystembasert<br />
<strong>for</strong>valtning av Nordsjøen.<br />
Norske lover <strong>og</strong> <strong>for</strong>skrifter<br />
Lov av 13. mars 1981 nr. 6 om vern<br />
mot <strong>for</strong>urensninger <strong>og</strong> avfall<br />
(<strong>for</strong>urensningsloven) er den mest<br />
sentrale loven <strong>for</strong> <strong>avløp</strong>svirksomheten.<br />
Lovens <strong>for</strong>mål framgår av § 1:<br />
Denne lov har til <strong>for</strong>mål å verne det<br />
ytre miljø mot <strong>for</strong>urensning <strong>og</strong> å redusere<br />
eksisterende <strong>for</strong>urensning, å redusere<br />
mengden av avfall <strong>og</strong> å fremme<br />
en bedre behandling av avfall.<br />
Loven skal sikre en <strong>for</strong>svarlig miljøkvalitet,<br />
slik at <strong>for</strong>urensninger <strong>og</strong><br />
avfall ikke fører til helseskade, går ut<br />
over trivselen eller skader naturens<br />
evne til produksjon <strong>og</strong> selv<strong>for</strong>nyelse.<br />
Lovens § 81 <strong>for</strong>deler <strong>for</strong>urensningsmyndigheten<br />
slik:<br />
a) på riksnivå: Kongen, departementet<br />
(miljøverndepartementet) <strong>og</strong><br />
Statens <strong>for</strong>urensningstilsyn,<br />
b) på fylkesnivå: fylkes<strong>kommune</strong>n <strong>og</strong><br />
fylkesmannen eller den departementet<br />
bestemmer,<br />
c) på kommunalt nivå: <strong>kommune</strong>n.<br />
De viktigste bestemmelsene <strong>for</strong> <strong>avløp</strong>shåndteringen<br />
er gitt i <strong>for</strong>skrift om<br />
begrensning av <strong>for</strong>urensning (<strong>for</strong>urensnings<strong>for</strong>skriften).<br />
Fra 1.1.2006 trår en<br />
ny <strong>avløp</strong>sdel i denne <strong>for</strong>skriften i kraft.<br />
Her innføres kravene i EU-direktiv<br />
91/271/EEC med en del norske tilpasninger.<br />
Blant annet innføres selvbærende<br />
rensekrav <strong>og</strong>så <strong>for</strong> utslipp<br />
under direktivets nedre grense.<br />
Kommunen blir nå <strong>for</strong>urens ningsmyndighet<br />
<strong>for</strong> tettbebyggelser med<br />
samlet utslipp mindre enn 10 000<br />
personekvival enter (pe) mens<br />
fylkesmannen er <strong>for</strong>urensningsmyndighet<br />
<strong>for</strong> tettbebyggelser med<br />
samlet utslipp større enn 10 000 pe.<br />
Bestemmelser om kommunale vann<strong>og</strong><br />
<strong>avløp</strong>sgebyrer inngår <strong>og</strong>så i<br />
<strong>for</strong>urensnings<strong>for</strong>skriften, med<br />
hjemmel i lov av 31. mai 1974 om<br />
kommunale vass- <strong>og</strong> kloakkavgifter.<br />
Når det gjelder kvalitetskrav til slam<br />
fra renseanleggene <strong>og</strong> disponering av<br />
slam reguleres det av <strong>for</strong>skrift om<br />
gjødselvarer mv. av organisk opphav.<br />
Hele <strong>avløp</strong>svirksomheten er underlagt<br />
<strong>for</strong>skrift om systematisk helse-, miljø<strong>og</strong><br />
sikkerhetsarbeid i virksomheter<br />
(internkontroll<strong>for</strong>skriften). Tilsynsmyndigheter<br />
fører tilsyn med <strong>og</strong> gir<br />
veiledning om gjennomføring <strong>og</strong> etterlevelse<br />
av <strong>for</strong>skriften. Arbeids tilsynet<br />
fører tilsyn med hjemmel i arbeidsmiljø<br />
loven, mens fylkes mannens<br />
miljøvern avdeling fører tilsyn med<br />
hjemmel i de deler av <strong>for</strong>urensningsloven<br />
der de er <strong>for</strong>urensningsmyndighet.<br />
6 • FORSLAG HOVEDPLAN FOR AVLØP OG VANNMILJØ <strong>2005</strong>-<strong>2015</strong>
4. <strong>Bergen</strong>s <strong>avløp</strong>ssystem – historie<br />
Før 1860<br />
I <strong>Bergen</strong> har arkeol<strong>og</strong>iske utgravninger<br />
avdekket <strong>avløp</strong>systemer på<br />
Bryggen allerede fra 1100-tallet.<br />
Systemet den gang bestod av utgravde<br />
veiter <strong>og</strong> trerenner som ledet <strong>avløp</strong>svannet<br />
direkte ut i Vågen. Fra 1700-<br />
tallet ble brosteinlegging vanlig. I de<br />
gatene som var brede nok gikk det da<br />
åpne grøfter som ledet vannet bort på<br />
begge sider av broleggingen. Etter<br />
hvert ble det mer vanlig å dekke grøftene<br />
som ledet kloakk til med planker.<br />
Enkelte steder ble det <strong>og</strong>så murt veiter.<br />
Selv om <strong>avløp</strong>shåndteringen etter<br />
dagens målestokk ikke var mye å<br />
skryte av, så var ikke <strong>for</strong>holdene i<br />
<strong>Bergen</strong> verre enn i andre byer. Takket<br />
være rikelig med nedbør Þkk en <strong>og</strong>så<br />
vasket gatene <strong>og</strong> spylt <strong>avløp</strong>systemet i<br />
større grad enn andre steder.<br />
1860 - 1900<br />
I 1860 kom Lov om Sundhets commisioner<br />
m.m. (Sunnhetsloven). Loven<br />
påla sunnhetskommisjonene i<br />
<strong>kommune</strong>ne å utarbeide ”sunnhets<strong>for</strong>skrifter”.<br />
I <strong>Bergen</strong> trådde <strong>for</strong>skriften i<br />
kraft i 1865. ”Gader, Kloaker <strong>og</strong><br />
Rende stene” er første kapittel i <strong>for</strong>skriften<br />
<strong>og</strong> § 1 fastslo at alle gater,<br />
smug, torv, allmenninger <strong>og</strong> veier<br />
skulle ha ”haard Overßate” slik at<br />
”Over vand” kunne få et ”let <strong>og</strong> hurtig<br />
Aßøb”. Offentlige plasser <strong>og</strong> gater<br />
skulle ”<strong>for</strong>synes med offentlige<br />
lukkede Aßøbsrender”. Samtlige hus i<br />
byen skulle nå i utgangspunktet ha en<br />
lukket offentlig kloakk ikke mindre<br />
enn 25 meter fra sin eiendomsgrense.<br />
Som et resultat av det nye regelverket<br />
skjøt byggingen av <strong>avløp</strong>sledninger<br />
fart på slutten av 1860-tallet. Det ble<br />
fremdeles bygget en del tørrmurte<br />
kloakker, men glasserte leirrør ble<br />
etter hvert dominerende. Avløpssystemet<br />
som ble bygget var imidlertid<br />
ikke dimensjonert <strong>for</strong> eller utført slik<br />
at det kunne ta i mot avføring. Dette<br />
skapte problemer både i ledningene <strong>og</strong><br />
ved utslippene, særlig i Lille Lungegårdsvann<br />
<strong>og</strong> Vågen. Fra 1881 ble<br />
”kaggesystemet” innført som en del av<br />
renovasjonsordningen, <strong>og</strong> dette bidr<strong>og</strong><br />
vesentlig til et mer velfungerende<br />
<strong>avløp</strong>ssystem.<br />
1900 - 1972<br />
Mens det før århundreskiftet ikke var<br />
tillatt å knytte vannklosett til de<br />
offentlige <strong>avløp</strong>sledningene ble disse<br />
installasjonene vanligere etter 1900,<br />
<strong>og</strong> nye <strong>avløp</strong>ssystemer ble bygget med<br />
en slik standard at vannklosetter kunne<br />
knyttes til. Fra 1910 økte antall vannklosetter<br />
dramatisk. Store deler av<br />
<strong>avløp</strong>systemet holdt ikke mål <strong>og</strong><br />
<strong>for</strong>urensningen økte. Det var åpenbart<br />
at en stor oppgradering måtte til. Kvaliteten<br />
på eksisterende anlegg måtte<br />
<strong>for</strong>bedres <strong>og</strong> avskjærende system<br />
bygges slik at kloakken kunne ledes til<br />
sjøområder med bedre vann utskifting<br />
enn Vågen <strong>og</strong> Lungegårds vannene.<br />
I 1915 startet planleggingen av et<br />
avskjærende <strong>avløp</strong>ssystem <strong>for</strong> Lille<br />
Lungegårdsvann <strong>og</strong> utbyggingen ble<br />
vedtatt <strong>og</strong> oppstartet i 1917. Anlegget<br />
omfattet avskjærende ledninger,<br />
pumpe stasjon ved Lille Lungegårdsvann,<br />
tunnel under Dragefjellet<br />
<strong>og</strong> utslipp i Jekteviken. Av økonomiske<br />
grunner stoppet arbeidet opp i<br />
1922, <strong>og</strong> først i mai 1928 ble utslippene<br />
til Lille Lungegårdsvann stanset<br />
ved at pumpestasjonen i Christies gate<br />
ble satt i drift. Denne stasjonen er <strong>for</strong>øvrig<br />
i drift med samme utstyr i <strong>2005</strong>.<br />
Parallelt med denne utbyg gingen ble<br />
det planlagt <strong>og</strong> bygget avskjærende<br />
ledningsanlegg rundt Vågen. Etter<br />
brannen i 1916 ble det i Strandgaten<br />
bygget nye tekniske anlegg, <strong>og</strong> <strong>avløp</strong>sledningen<br />
her inn gikk i det nye<br />
avskjærende systemet som var planlagt<br />
med utslipp på Bontelabo.<br />
Ledningen i Strandgaten gikk videre<br />
over Torget, langs Bryggen <strong>og</strong> til<br />
midlertidig utslipp ved Dreggen. Det<br />
ble økonomiske nedgangstider utover<br />
på 20-tallet <strong>og</strong> den storstilte utbyggingen<br />
stanset opp. Midlertidigheten<br />
varte til 1999. Da først ble over føringssystemet<br />
til Bonte labo, som var planlagt<br />
i 1915, bygget.<br />
Det var ikke bare i sentrumskjernen<br />
det pågikk utbygging av <strong>avløp</strong>ssystemer<br />
på 1920-tallet. Det var<br />
spesielt to andre viktige anlegg som<br />
ble bygget i denne perioden. Det ble<br />
bygget en ny <strong>avløp</strong>sledning fra<br />
Stemme veien ved Svartediket, over<br />
Møllendal gravplass, gjennom Klaus<br />
Hanssens vei <strong>og</strong> til utslipp ved Årstadkaien.<br />
Det andre anlegget, som omfattet<br />
en stor del av det som inntil<br />
1915 var Årstad <strong>kommune</strong>, var det<br />
mest omfattende saneringsprosjektet<br />
så langt i <strong>Bergen</strong>. Det ble bygget<br />
kanaler <strong>og</strong> tunneler helt fra Landås,<br />
Forskjellige kloakktyper - Renne av tilh<strong>og</strong>d tømmerstokk, renne i tre med sider av kantsatte planker <strong>og</strong> renne av stein.<br />
FORSLAG HOVEDPLAN FOR AVLØP OG VANNMILJØ <strong>2005</strong>-<strong>2015</strong> • 7
Avløpsplan <strong>for</strong> sentrum <strong>og</strong> Årstad fra 1927. I hovedtrekk er systemet det samme i <strong>2005</strong>, men utslippene er ført ut i Byfjorden.<br />
via Wergeland, Minde <strong>og</strong> Solheim til<br />
utslipp i Damsgårdssundet.<br />
I de første tiårene etter krigen var<br />
fokus rettet mot gjenoppbygging <strong>og</strong><br />
tilrettelegging <strong>for</strong> ny boligbygging.<br />
Det ble i <strong>kommune</strong>ns regi bygget<br />
infrastruktur i de nye drabantbyene<br />
Landås <strong>og</strong> i Fyllingsdalen, <strong>og</strong> det var<br />
lite rom <strong>for</strong> å prioritere sanering av<br />
eksisterende utslipp.<br />
Utover på 50- <strong>og</strong> 60-tallet ble det klart<br />
at noe måtte gjøres med <strong>avløp</strong>s<strong>for</strong>holdene<br />
ved Nordåsvannet. Miljø<strong>for</strong> holdene<br />
i dette innelukkede fjord området<br />
var elendig, <strong>og</strong> utbyggings presset var<br />
stort rundt hele vannet. Fana<br />
<strong>kommune</strong> satte der<strong>for</strong> i gang bygging<br />
av tunneler fra Sandalen til Raunefjorden<br />
<strong>og</strong> fra Minde til Grimstadfjorden.<br />
Disse tunnelene ble ryggradene<br />
i de første av de store overførings<br />
anleggene, <strong>og</strong> de ble fullført<br />
etter <strong>kommune</strong>sammenslutningen.<br />
1972 - 2000<br />
Før <strong>kommune</strong>sammenslutningen i<br />
1972 ble det nedsatt et utvalg som<br />
skulle vurdere løsninger på ”Stor-<br />
<strong>Bergen</strong>s” kloakkproblemer. Ekspertutvalget,<br />
som senere ble kjent som<br />
”Rådgivende utvalg <strong>for</strong> byfjordundersøkelsen”,<br />
hadde stor innvirkning på<br />
valg av hovedløsninger <strong>for</strong> <strong>avløp</strong>ssystemene.<br />
Universitetet ble engasjert<br />
til å gjennomføre en resipientundersøkelse<br />
(Byfjordundersøkelsen) med<br />
tanke på å Þnne egnede utslippspunkt<br />
<strong>for</strong> <strong>avløp</strong>svannet. Behovet <strong>for</strong> utbygging<br />
av boliger var stort, <strong>og</strong> det var<br />
klart at det meste av boligbyggingen<br />
ville <strong>for</strong>egå i de gamle omegns<strong>kommune</strong>ne<br />
Fana, Laksevåg, Åsane <strong>og</strong><br />
Arna. Avløpsystemene der var på ingen<br />
måte dimensjonert <strong>for</strong> den befolkningsøkningen<br />
som ville komme.<br />
Byfjordundersøkelsen konkluderte<br />
med at de innelukkede fjordområdene<br />
var uegnede som resipienter <strong>og</strong> at<br />
utslippene måtte ”ßyttes” til hovedfjordsystemet.<br />
Den første ”Rammeplan<br />
<strong>for</strong> <strong>avløp</strong>sdisponering i <strong>Bergen</strong>”<br />
fra 1976 ble utarbeidet med dette som<br />
hovedprinsipp, <strong>og</strong> det samme ble lagt<br />
til grunn under revisjonen av planen i<br />
1988. Det ble bygget hovedtransportsystem<br />
<strong>for</strong> alle de fem tidligere<br />
<strong>kommune</strong>ne, <strong>og</strong> en lang rekke mindre<br />
tilførselssystem ble bygget <strong>for</strong> å<br />
skjerme sårbare resipienter <strong>og</strong> <strong>for</strong> å<br />
legge til rette <strong>for</strong> ny utbygging.<br />
Som del av utbyggingen av transportsystemet<br />
ble det bygget enkle<br />
mekaniske renseanlegg. Unntaket var<br />
Knappen, der tunnelene fra Loddefjord,<br />
Fyllingsdalen <strong>og</strong> Minde møttes<br />
<strong>og</strong> <strong>avløp</strong>svannet gikk til utslipp i<br />
Grimstadfjorden. Her stilte staten<br />
strengere krav til rensing <strong>og</strong> det ble<br />
bygget et avansert kjemisk anlegg som<br />
stod ferdig i 1985. Som de siste av de<br />
store anleggene ble Sentrum syd <strong>og</strong><br />
Sentrum nord/Eidsvåg hoved<strong>avløp</strong>sanlegg<br />
bygget ut på 1990-tallet.<br />
Etter 2000<br />
Mens den <strong>for</strong>egående 30-årsperioden<br />
var preget av nybygging har fokus<br />
etter 2000 vært rettet mot <strong>for</strong>nying av<br />
eksisterende anlegg. <strong>Hovedplan</strong> <strong>for</strong><br />
<strong>avløp</strong> <strong>og</strong> <strong>vannmiljø</strong> som ble vedtatt i<br />
1998 legger opp til en økt satsing på<br />
<strong>for</strong>nying <strong>for</strong> å holde tritt med <strong>for</strong>fallet<br />
i ledningnettet. Det fokuseres mest på<br />
nærmiljøverdier som rent badevann <strong>og</strong><br />
sunne vassdrag, <strong>og</strong> mindre på avansert<br />
rensing.<br />
For dem som ønsker mer in<strong>for</strong>masjon<br />
om <strong>Bergen</strong> <strong>kommune</strong>s <strong>avløp</strong>shistorie<br />
kan vi anbefale Byrkjeland<br />
<strong>og</strong> Hammer borg: Byens skjulte årer,<br />
Vann <strong>og</strong> <strong>avløp</strong> i <strong>Bergen</strong> gjennom<br />
150 år, utgitt av Vann- <strong>og</strong> <strong>avløp</strong>setaten<br />
i <strong>2005</strong>.<br />
8 • FORSLAG HOVEDPLAN FOR AVLØP OG VANNMILJØ <strong>2005</strong>-<strong>2015</strong>
5. Forholdet til våre kunder<br />
Hovedmålet <strong>for</strong> <strong>avløp</strong>svirksomheten er å unngå at <strong>for</strong>urensning, miljøskade <strong>og</strong><br />
sjenerende <strong>for</strong>hold oppstår som følge av <strong>avløp</strong>s- <strong>og</strong> overvannshåndteringen. Tiltak<br />
som kan bidra til å gi trygghet, tillit <strong>og</strong> et godt omdømme <strong>for</strong> <strong>avløp</strong>stjenesten skal<br />
vektlegges. Det skal legges økt vekt på in<strong>for</strong>masjon <strong>og</strong> kundeservice. Holdningsskapende<br />
tiltak rettet mot publikum <strong>og</strong> næringsliv skal prioriteres. Det skal her<br />
spesielt gjennomføres kampanjer mot påslipp av miljøgifter til <strong>avløp</strong>snettet.<br />
Innledning<br />
Våre kunder er<br />
• abonnentene, altså brukerne av<br />
<strong>avløp</strong>ssystemet<br />
- 90 % av innbyggerne i <strong>Bergen</strong> er i<br />
dag knyttet til kommunalt <strong>avløp</strong>ssystem.<br />
De siste 10 % av innbyggerne<br />
har private <strong>avløp</strong>ssystem<br />
som er avhengige av egne<br />
utslippstillatelser <strong>og</strong> rensekrav.<br />
- Kommunen har ca. 61 000<br />
<strong>avløp</strong>sabonnenter.<br />
• næringslivet, både som abonnenter<br />
<strong>og</strong> som aktører<br />
• interesseorganisasjoner<br />
• andre som har behov <strong>for</strong><br />
in<strong>for</strong>masjon <strong>og</strong> veiledning i<br />
<strong>avløp</strong>sspørsmål<br />
For <strong>Bergen</strong> <strong>kommune</strong> er det viktig at<br />
våre kunder er <strong>for</strong>nøyde både med<br />
standarden på våre <strong>avløp</strong>stjenester,<br />
med hensyn til omfang, kvalitet <strong>og</strong><br />
pris, <strong>og</strong> den behandling de får når de<br />
møter oss som organisasjon. For oss<br />
omfatter kundebegrepet både våre<br />
tilknyttede abonnenter som er brukere<br />
av <strong>avløp</strong>stjenestene, samt våre profesjonelle<br />
kunder slik som rørleg gere,<br />
entreprenører <strong>og</strong> utbyggere. På<br />
kontroll siden har helse- <strong>og</strong> <strong>for</strong> urensingsmyndighetene<br />
en rolle ved at de<br />
skal tilse at vann<strong>for</strong>ekomstene har<br />
akseptabel vannkvalitet <strong>for</strong> brukerne.<br />
For å kunne gi den rette servicen<br />
kreves blant annet<br />
• gode interne rutiner<br />
• gode in<strong>for</strong>masjonssystemer<br />
• nok personell med riktig kompetanse<br />
• hensiktsmessig organisasjon med<br />
effektive rammevilkår<br />
Avløpsvirksomheten utgjør et naturlig<br />
monopol, dvs. det er ikke aktuelt med<br />
ßere uavhengige tjenesteleverandører<br />
som abonnentene kan velge mellom.<br />
Det er der<strong>for</strong> naturlig at politikerne har<br />
søkelys på virksomhetens <strong>for</strong>valtning<br />
av midler, <strong>og</strong> at det stilles krav til<br />
dokumentasjon av effektivitet.<br />
Rapportering av resultat <strong>og</strong> <strong>for</strong>bruk av<br />
ressurser i <strong>for</strong>hold til mål <strong>og</strong> budsjett<br />
er virkemidler <strong>for</strong> å få en slik dokumentasjon<br />
på effektiviteten.<br />
FORSLAG HOVEDPLAN FOR AVLØP OG VANNMILJØ <strong>2005</strong>-<strong>2015</strong> • 9
Kundeservice omfatter henvendelser<br />
om leverte tjenester <strong>og</strong> veiledning i<br />
<strong>for</strong>bindelse med tiltak på private<br />
ledninger <strong>og</strong> øvrig kundein<strong>for</strong>masjon<br />
slik som brosjyrer, websider m.m.<br />
Offentlige VA-tjenester har lang<br />
tradisjon i å være kundeorientert.<br />
Spesielle <strong>avløp</strong>sgebyr er en vesentlig<br />
årsak til dette. Vi ønsker at kundene<br />
skal få fullverdige <strong>avløp</strong>stjenester <strong>og</strong><br />
god service. Videre skal våre profesjonelle<br />
kunder få en korrekt <strong>og</strong> <strong>for</strong>utsigbar<br />
behandling i tråd med de regler <strong>og</strong><br />
retningslinjer som til enhver tid er<br />
gjeldende.<br />
Publikum <strong>for</strong>venter at <strong>avløp</strong>s anleggene<br />
fungerer til enhver tid <strong>og</strong> at<br />
viktige miljømål blir nådd. Badeplassene<br />
skal ha badevanns kvalitet <strong>og</strong><br />
vann<strong>for</strong>ekomstene skal oppleves som<br />
attraktive. Disse <strong>for</strong>ventningene hos<br />
publikum <strong>for</strong>sterkes av økende <strong>avløp</strong>sgebyrer<br />
<strong>og</strong> byens høye miljøproÞl.<br />
Avløpstjenesten i <strong>kommune</strong>n er underlagt<br />
miljømyndighetenes nasjonale <strong>og</strong><br />
internasjonale krav. Samtidig er virksomheten<br />
<strong>og</strong>så underlagt lokal politisk<br />
styring som avveier ambisjonsnivået<br />
<strong>for</strong> service <strong>og</strong> miljø opp mot avgiftsnivået<br />
<strong>og</strong> innsatsen i andre sektorer i<br />
<strong>kommune</strong>n.<br />
Mål<br />
Vi har følgende mål <strong>for</strong> <strong>for</strong>holdet til<br />
kundene våre:<br />
• Kundene skal få fullverdige<br />
<strong>avløp</strong>stjenester <strong>og</strong> god service. Våre<br />
mål <strong>og</strong> servicegrad skal så langt<br />
mulig være tallfestet eller konkret<br />
beskrevet på annen måte.<br />
• In<strong>for</strong>masjon om <strong>avløp</strong>svirksomheten<br />
skal så godt som mulig treffe<br />
publikums behov.<br />
• Hele det offentlige ledningsnettet<br />
skal ligge i et lett tilgjengelig <strong>og</strong><br />
digitalisert kartverk der publikum<br />
kan få ”in<strong>for</strong>masjon over disk”.<br />
Publikum som trenger det skal få<br />
in<strong>for</strong>masjon om gebyrer, ledningsnett,<br />
rense- <strong>og</strong> utslipps<strong>for</strong>hold.<br />
• Plangodkjenning <strong>og</strong> kontroll skal<br />
<strong>for</strong>egå i samsvar med fastsatte normer<br />
<strong>og</strong> regelverk. Spørsmål om<br />
utbyggingsområder <strong>og</strong> tilknytning<br />
av nye bygg m.m. skal besvares<br />
innen 3 uker. Rørleggeranmeldelser<br />
skal være korrekt behandlet <strong>og</strong> med<br />
svar på kurante anmeldelser innen<br />
3 uker.<br />
• Avløpsvirksomheten er en kommunal<br />
kundeorientert <strong>for</strong>retningsdrift<br />
der kostnadene dekkes av <strong>avløp</strong>sgebyrene.<br />
Det skal tilstrebes et<br />
avgiftssystem som er rettferdig,<br />
<strong>for</strong>brukervennlig <strong>og</strong> ressursøkonomiserende.<br />
For virksomheter med<br />
spesielt <strong>avløp</strong>svann kan gebyrene<br />
fastsettes særskilt.<br />
Status<br />
Trygghet, tillit <strong>og</strong> omdømme<br />
Avløpsvirksomheten står i dag over<strong>for</strong><br />
en del eksterne ut<strong>for</strong>dringer fra<br />
samfunnet:<br />
• Sentralpolitisk er det varslet en<br />
klargjøring <strong>og</strong> styrking av kundenes<br />
rettigheter.<br />
• Nye oppdaterte lov- <strong>og</strong> regelverk gir<br />
økte krav til standarden på <strong>avløp</strong>stjenestene.<br />
• Det ventes mer krevende <strong>og</strong> bevisste<br />
abonnenter i årene som kommer.<br />
• Det meldes om ßere vannskader<br />
som følge av ekstremnedbør, <strong>og</strong> det<br />
spås et mildere, våtere <strong>og</strong> villere<br />
klima. Dette gjør overvannsproblematikk<br />
spesielt aktuelt.<br />
Disse ut<strong>for</strong>dringene må vi være<br />
<strong>for</strong>beredt på å møte som organisasjon,<br />
<strong>og</strong> det medfører at vi må legge mer<br />
vekt på <strong>for</strong>holdet til våre kunder <strong>og</strong><br />
bruke mer ressurser på in<strong>for</strong>masjon<br />
om status <strong>og</strong> planer <strong>for</strong> <strong>avløp</strong>svirksomheten<br />
til bysamfunnet generelt.<br />
Dette er viktig <strong>for</strong>di vi har en del<br />
avvik i <strong>for</strong>hold til ønsket situasjon i<br />
dag. Vi ønsker blant annet å få ned<br />
antall klager. Det er da viktig at det<br />
produktet vi leverer er i henhold til<br />
krav <strong>og</strong> at gebyrordningen oppfattes<br />
som rettferdig.<br />
Det gjennomføres årlige kundeundersøkelser<br />
som gir viktige korrektiver i<br />
<strong>for</strong>hold til hvordan virksomheten<br />
oppfattes av kundene. Dette er særlig<br />
viktig da monopolsituasjonen medfører<br />
at man ikke får testet kundetilfredshet<br />
slik man gjør i et konkurranseeksponert<br />
marked. Siste kundeundersøkelse<br />
ble utført i februar <strong>2005</strong>.<br />
I <strong>2005</strong> har det vært spesielt interessant<br />
å se hvordan Giardia-epidemien har<br />
påvirket holdningene i <strong>for</strong>hold til<br />
drikkevanns<strong>for</strong>syningen først <strong>og</strong><br />
fremst, men <strong>og</strong>så holdningene til<br />
<strong>avløp</strong>stjenestene <strong>og</strong> etatens omdømme<br />
generelt. Man ser naturlig nok<br />
effekter av Giardia-epidemien som<br />
kom høsten 2004, men holdningene<br />
ser kun ut til å være endret <strong>for</strong> de<br />
sentrale bydeler.<br />
Hele 73% av de spurte mener at vi<br />
gjør en svært god eller ganske god<br />
jobb. Resultat fra 2002, 2003, <strong>og</strong> 2004<br />
var hhv. 66%, 76% <strong>og</strong> 82%. Andel<br />
som svarer ”ikke sikker” har gått ned<br />
<strong>og</strong> andelen som mener vi gjør en<br />
mindre god jobb har økt.<br />
Når det gjelder synet på in<strong>for</strong>masjonen<br />
fra <strong>Bergen</strong> <strong>kommune</strong>, må responsen<br />
sies å være god. Nær dobbelt så mange<br />
av de spurte er <strong>for</strong>nøyd som mis<strong>for</strong>nøyd.<br />
Abonnentene synes <strong>og</strong>så å være<br />
<strong>for</strong>nøyd med vår kundeservice <strong>og</strong><br />
hvordan vi prioriterer virksomheten.<br />
Av de ca. 8% som hadde tatt kontakt<br />
med Vann- <strong>og</strong> <strong>avløp</strong>setaten, var ca.<br />
82% <strong>for</strong>nøyd med servicen.<br />
Det er opprettet egne internettsider <strong>for</strong><br />
VA-virksomheten. På disse ligger virksomhetens<br />
sentrale planer <strong>og</strong> generelt<br />
in<strong>for</strong>masjonsmateriell, bereg net både<br />
10 • FORSLAG HOVEDPLAN FOR AVLØP OG VANNMILJØ <strong>2005</strong>-<strong>2015</strong>
<strong>for</strong> abonnenter <strong>og</strong> profesjonelle kunder.<br />
I tillegg benyttes jevnlig <strong>Bergen</strong><br />
<strong>kommune</strong>s hjemmesider til generell<br />
in<strong>for</strong>masjon om <strong>avløp</strong>snettet. Videreutvikling<br />
av internettsidene er et<br />
prioritert område framover. Vi in<strong>for</strong>merer<br />
<strong>og</strong>så på lokalradioen <strong>og</strong> på<br />
avisenes hjemmesider.<br />
Leveringsbetingelser /<br />
tilknytningsvilkår / serviceerklæring<br />
Som ledningseier kan Vann- <strong>og</strong> <strong>avløp</strong>setaten<br />
stille betingelser <strong>for</strong> tilknytning<br />
til offentlige vann- <strong>og</strong> <strong>avløp</strong>sledninger<br />
i <strong>Bergen</strong>, såkalte leveringsbetingelser.<br />
Disse må godtas av eier i henhold til<br />
sanitærregle mentet. For eksempel er<br />
eier ansvarlig <strong>for</strong> at hans sanitæranlegg<br />
til enhver tid er i <strong>for</strong>skriftsmessig<br />
stand. Dvs. at dersom det skulle oppstå<br />
en lekkasje på en privat <strong>avløp</strong>sledning<br />
er vedkom mende eier pliktig til å<br />
utbedre denne. Når det gis tilknytningsrett<br />
til offentlig <strong>avløp</strong>sledning gis<br />
denne tilknytnings retten <strong>og</strong>så med<br />
spesielle tilknytnings vilkår som eier<br />
må oppfylle. Disse kan variere ut fra<br />
de konkrete <strong>for</strong>hold.<br />
Gjennom vår serviceerklæring, påtar<br />
vi oss som vannverkseier en del <strong>for</strong>pliktelser<br />
som vi skal oppfylle over<strong>for</strong><br />
våre abonnenter. Målet med serviceerklæringer<br />
er å bidra til at <strong>kommune</strong>ns<br />
brukere får et realistisk bilde<br />
av de <strong>for</strong>ventninger <strong>og</strong> krav som kan<br />
stilles til tjenester <strong>og</strong> service fra<br />
<strong>Bergen</strong> <strong>kommune</strong>. Serviceerklæringen<br />
<strong>for</strong> vann- <strong>og</strong> <strong>avløp</strong>stjenestene inneholder<br />
en del mål <strong>for</strong> virksom heten, en<br />
del nyttige opplysninger, samt noen<br />
plikter <strong>og</strong> rettigheter både <strong>for</strong> abonnent<br />
<strong>og</strong> virksomhet.<br />
VA-etaten <strong>og</strong> den enkelte abonnent<br />
står som vi ser i et gjensidig avhengighets<strong>for</strong>hold<br />
til hverandre. Kundene<br />
kan <strong>for</strong>vente at vi oppfyller de <strong>for</strong>pliktelser<br />
som vi er pålagt. Til gjengjeld<br />
<strong>for</strong>venter vi endel igjen av<br />
kundene. På <strong>avløp</strong>ssiden <strong>for</strong>venter vi<br />
blant annet av kundene<br />
• at de varsler oss så snart som mulig<br />
ved <strong>for</strong>styrrelser/uregelmessigheter i<br />
<strong>avløp</strong>shåndteringen ved å kontakte<br />
oss eller vaktsentralen.<br />
• at de ikke kaster miljøfarlig avfall<br />
eller gjenstander i toalett, vasker<br />
eller sluk. Dette kan føre til miljø<strong>for</strong>urensning,<br />
medføre problemer i<br />
ledningsnett <strong>og</strong> renseanlegg samt<br />
hindre en miljøvennlig bruk av<br />
slam.<br />
• at de snarest mulig utbedrer feil <strong>og</strong><br />
mangler ved egne ledninger.<br />
• at de gir oss tilbakemeldinger når de<br />
mener vi <strong>for</strong>tjener det.<br />
Gebyrsystem<br />
Størrelsen på vann- <strong>og</strong> <strong>avløp</strong>sgebyrene<br />
fastsettes årlig av bystyret. VA-gebyret<br />
<strong>for</strong>faller til betaling 4 ganger årlig<br />
sammen med eiendomsskatt, feieavgift<br />
<strong>og</strong> renovasjonsgebyr. Gebyrer beregnes<br />
på grunnlag av stipulert eller målt<br />
<strong>for</strong>bruk. Gebyrene kreves inn gjennom<br />
Lønns- <strong>og</strong> regnskapssenteret.<br />
Det er utarbeidet et regulativ som gir<br />
en detaljert oversikt over gjeldende<br />
priser. Dette ligger tilgjengelig på<br />
etatens internettside. Ser man på<br />
hvordan vann- <strong>og</strong> <strong>avløp</strong>sgebyrene har<br />
endret seg de siste 15 år, vil man se at<br />
gebyrene i <strong>2005</strong> lå på samme nivå som<br />
omkring 1990. Vann- <strong>og</strong> <strong>avløp</strong>sgebyrene<br />
i <strong>Bergen</strong> <strong>kommune</strong> er lavere enn<br />
både landsgjennomsnittet <strong>og</strong> lavere<br />
enn gjennomsnittet i Hordaland. Det<br />
er <strong>og</strong>så verdt å merke seg at tjenestekvaliteten<br />
i samme periode har bedret<br />
seg betraktelig. Mange har fått bedre<br />
drikkevannskvalitet <strong>og</strong> vann kvaliteten<br />
er betydelig <strong>for</strong>bedret i sjøområdene.<br />
Brukerundersøkelsene viser at abonnentene<br />
stort sett aksepterer gebyrnivået.<br />
For eksempel er litt over 40%<br />
av de spurte villige til å betale <strong>for</strong> en<br />
bedre <strong>avløp</strong>srensing. Betalingsvilligheten<br />
<strong>for</strong> et bedre miljø er altså betydelig,<br />
<strong>og</strong> mye høyere enn betalingsvilligheten<br />
<strong>for</strong> bedre drikkevann. Dette<br />
svaret bekrefter kanskje at abonnentene<br />
ikke opplever størrelsen på<br />
<strong>avløp</strong>sgebyrene som tyngende.<br />
Dokumentasjon <strong>og</strong> in<strong>for</strong>masjon<br />
Vi ønsker <strong>for</strong>tsatt å styrke vår kundekontakt<br />
<strong>og</strong> in<strong>for</strong>masjonsarbeid generelt<br />
fremover. En <strong>for</strong>utset ning <strong>for</strong> at<br />
organisasjonen skal kunne levere god<br />
in<strong>for</strong>masjon <strong>og</strong> arbeide effektivt er at<br />
det etableres gode interne rutiner <strong>og</strong><br />
in<strong>for</strong>ma sjons systemer. Det er i denne<br />
sammenheng naturlig at det satses på<br />
effektive EDB-baserte GIS-systemer i<br />
stedet <strong>for</strong> mer tungvinte manuelle<br />
systemer. Dette så man viktig heten av<br />
ikke minst under Giardia-epidemien i<br />
2004. Det var da tvingende nødvendig<br />
å ha slike systemer <strong>og</strong> et in<strong>for</strong>masjonsopplegg<br />
som fungerte godt, riktig <strong>og</strong><br />
hurtig både gjennom <strong>kommune</strong>ns<br />
hjemme sider <strong>og</strong> ved in<strong>for</strong>masjon<br />
gjennom media. Det er <strong>og</strong>så viktig at<br />
kundene hele døgnet har muligheten<br />
til å gi melding om store avvik i<br />
tjenestene.<br />
FORSLAG HOVEDPLAN FOR AVLØP OG VANNMILJØ <strong>2005</strong>-<strong>2015</strong> • 11
Det meste av det offentlige ledningsnettet<br />
<strong>og</strong> mye av det private ledningsnettet<br />
er lagt inn i det digitale kartverket.<br />
Fortsatt gjenstår det en del<br />
ledningsnett som må legges inn i kartverket<br />
før det er komplett. Det er <strong>og</strong>så<br />
behov <strong>for</strong> å bedre kvaliteten på en del<br />
av in<strong>for</strong>masjonen som ligger i kartverket.<br />
En vil tilstrebe å få målt inn<br />
100% av ledningsnettet.<br />
I tillegg til kartverket er det etablert<br />
GIS-baserte abonnentregistre, gebyrsystemer,<br />
meldesystemer, mm. Det<br />
arbeides kontinuerlig med videreutvikling<br />
<strong>og</strong> ytterligere bruk av disse<br />
systemene <strong>for</strong> å bedre tjenestene. Som<br />
eksempel kan nevnes at det i <strong>2005</strong> ble<br />
igangsatt digitalisering av rørleggerarkivet,<br />
noe som vil lette tilgang <strong>og</strong><br />
anvendelighet av dette arkivet. Dette<br />
arbeidet planlegges ferdigstilt i løpet<br />
av utgangen av 2006.<br />
Det er etablert et kundesenter hvor<br />
publikum kan henvende seg <strong>for</strong><br />
in<strong>for</strong>masjon <strong>og</strong> veiledning i kontortiden<br />
mellom kl. 08.00-15.00. I tillegg<br />
har vi en døgnbemannet vaktsentral<br />
hvor kundene kan melde fra om oversvømmelser,<br />
tilstoppinger, lek kasjer,<br />
driftsproblemer <strong>og</strong> andre <strong>for</strong>hold <strong>og</strong><br />
uregelmessigheter ved rørende <strong>avløp</strong>ssystemet<br />
24 timer i døgnet. Både<br />
vaktsentralen <strong>og</strong> kundesenteret mottar<br />
meldinger fra publikum, gir in<strong>for</strong>masjon<br />
<strong>og</strong> yter annen service.<br />
Alle klager <strong>og</strong> meldinger som mottas<br />
registreres av vaktsentralen. Her kan<br />
in<strong>for</strong>masjonen <strong>og</strong>så hentes tilbake <strong>og</strong><br />
benyttes i planleggingen av tiltak.<br />
Klager <strong>og</strong> andre meldinger følges opp<br />
med korrigerende tiltak samtidig som<br />
registreringene danner en del av beslutningsgrunnlaget<br />
<strong>for</strong> prioriteringer av<br />
lednings<strong>for</strong>nyelser eller utvidelser. For<br />
å få ned antall klager, må de tjenestene<br />
vi leverer være i henhold til dagens<br />
krav <strong>og</strong> gebyrordningen må oppfattes<br />
som rettferdig.<br />
Tiltak<br />
• Publikum skal <strong>for</strong>tsatt kunne gi<br />
meld ing <strong>og</strong> motta in<strong>for</strong>masjon om<br />
uregelmessigheter <strong>og</strong> drifts problemer<br />
24 timer i døgnet.<br />
• Vi skal gjennomgå det overordnede<br />
klageregistreringssystem samt<br />
rutiner <strong>for</strong> håndtering <strong>og</strong> utbedring<br />
av avvikene som er årsaken til<br />
klagen.<br />
• Ledningskartverket med nødvendig<br />
tilleggsin<strong>for</strong>masjon <strong>for</strong> drift <strong>og</strong><br />
vedlikehold av nettet skal bli komplett<br />
i perioden. Det skal lages<br />
handlingsplan <strong>for</strong> å bedre datakvaliteten<br />
i det digitale kartverket.<br />
Prioriterte tiltak gjennomføres.<br />
Kommunen er i gang med <strong>og</strong> vil<br />
fremover i økende grad benytte<br />
ge<strong>og</strong>raÞske in<strong>for</strong>masjonssystemer<br />
(GIS). Innføringen av GIS skal <strong>for</strong>tsatt<br />
være <strong>for</strong>siktig <strong>og</strong> trinnvis,<br />
tilpasset løsninger der ulike registre<br />
etter hvert kan kobles sammen til<br />
komplette in<strong>for</strong>masjonssystemer.<br />
• Det skal utarbeides effektive rutiner<br />
<strong>og</strong> systemer <strong>for</strong> in<strong>for</strong>masjon til våre<br />
kunder <strong>og</strong> rapportering til våre<br />
tilsynsmyndigheter. Abonnenter som<br />
trenger det, skal få in<strong>for</strong>masjon om<br />
gebyrer, ledningsnett, <strong>avløp</strong>srensing<br />
<strong>og</strong> mål <strong>for</strong> vannkvalitet i ulike<br />
vann<strong>for</strong>ekomster.<br />
• Internett skal i større grad tas i bruk<br />
som in<strong>for</strong>masjonskanal, <strong>og</strong> publikum<br />
skal i økt grad tilbys å bruke<br />
e-post. Internettsidene våre skal<br />
videre utvikles <strong>for</strong> å ivareta kundenes<br />
behov <strong>for</strong> in<strong>for</strong>masjon <strong>og</strong> kommunikasjon.<br />
Opplysninger om planlagte<br />
<strong>og</strong> igangsatte arbeider skal legges ut<br />
på vår internettside. Kundene skal<br />
tilbys å utføre så mye som mulig av<br />
”saksbehandlin gen” selv.<br />
• Ved drifts<strong>for</strong>styrrelser <strong>og</strong><br />
<strong>for</strong>uren singssituasjoner<br />
skal vi så tidlig som<br />
mulig uopp<strong>for</strong>dret gi<br />
relevant in<strong>for</strong>ma sjon til<br />
de berørte abonnen ter <strong>og</strong> tilsynsmyndigheter.<br />
Kommunen skal<br />
utarbeide en standard ”<strong>vannmiljø</strong>deklarasjon”<br />
med beskrivelse av<br />
vannkvalitet i vassdrag <strong>og</strong> sjøen <strong>og</strong><br />
kvalitetssikrin gen av tjenesten.<br />
Beskrivelsen skal dekke allmennhetens<br />
<strong>og</strong> <strong>for</strong>bruker organisasjonenes<br />
behov <strong>og</strong> benyttes som ledd i vår<br />
publikumskontakt generelt.<br />
• Kundenes rettigheter <strong>og</strong> våre plikter<br />
<strong>og</strong> ansvar skal bedre avklares. Dette<br />
gjøres ved en gjennomgang av våre<br />
tilknytningsbestemmelser, gebyrregelverk<br />
<strong>og</strong> innspill fra myndighetene.<br />
• Gebyrer skal beregnes på grunnlag<br />
av stipulert eller målt <strong>for</strong>bruk.<br />
Betaling etter målt <strong>for</strong>bruk skal<br />
tilbys private som måtte ønske det,<br />
som grunnlag <strong>for</strong> beregning av<br />
gebyrer.<br />
• Vi skal intensivere arbeidet med<br />
holdningsskapende tiltak <strong>for</strong> å redusere<br />
utslipp av miljøgifter til <strong>avløp</strong>snettet<br />
<strong>og</strong> antall private <strong>avløp</strong>slekkasjer.<br />
Videre vil vi arbeide med<br />
tiltak som kan bedre vårt omdømme<br />
i befolkningen <strong>og</strong> næringslivet generelt.<br />
Nasjonale <strong>og</strong> lokale kampanjer<br />
skal videreføres.<br />
• I tillegg til holdningsskapende<br />
arbeid <strong>og</strong> in<strong>for</strong>masjon, er det <strong>og</strong>så<br />
viktig å ha innsats på kontroll <strong>og</strong><br />
prøvetaking av <strong>avløp</strong>svannet fra<br />
bedrifter, herunder en stor grad av<br />
oppsøkende virksomhet samt<br />
ut<strong>for</strong>me såkalte ”påslippsavtaler”<br />
mellom den enkelte bedrift <strong>og</strong><br />
<strong>kommune</strong>n. Som eier av ledningsnettet<br />
kan <strong>kommune</strong>n sette krav til<br />
kvaliteten på vannet som skal inn på<br />
ledningsnettet.<br />
12 • FORSLAG HOVEDPLAN FOR AVLØP OG VANNMILJØ <strong>2005</strong>-<strong>2015</strong>
6. Vann i by<br />
Avløpsingeniøren, byplanleggeren <strong>og</strong> gartneren må snakke mer sammen.<br />
Overvannet skal pryde byen, ikke skade den.<br />
Innledning<br />
Tradisjonelt har håndtering av overvann,<br />
d.v.s. regn <strong>og</strong> smeltevann, i<br />
urbane områder vært basert på å lede<br />
overvannet raskest mulig bort i<br />
lukkede ledningssystemer. Denne<br />
praksis var ment å gi gode urbane<br />
miljøer <strong>og</strong> å gi sikkerhet mot oversvømmelser,<br />
men resulterer ofte i:<br />
• Redusert landskapskvalitet ved at<br />
vannet ikke lenger er synlig.<br />
• Økt avrenning i mengde <strong>og</strong> intensitet<br />
med fare <strong>for</strong> erosjon <strong>og</strong> rasfare.<br />
• Overløpsutslipp av spillvann fra<br />
fellessystemer.<br />
• Senking av grunnvannstanden med<br />
skader på vegetasjon <strong>og</strong> bygningskonstruksjoner.<br />
• Utslipp <strong>og</strong> spredning av overvanns<strong>for</strong>urensing<br />
som tungmetall <strong>og</strong><br />
miljøgifter.<br />
• Forringelse av det økol<strong>og</strong>iske miljø<br />
ved at det biol<strong>og</strong>iske mangfoldet<br />
reduseres.<br />
Mål<br />
<strong>Bergen</strong> <strong>kommune</strong> ønsker å sette fokus<br />
på en helhetlig overvannshåndtering.<br />
Vann- <strong>og</strong> <strong>avløp</strong>setaten har utarbeidet<br />
retningslinjer <strong>for</strong> overvannshåndtering<br />
i <strong>Bergen</strong> <strong>kommune</strong>. Retningslinjene<br />
iverksettes i <strong>for</strong>bindelse med revisjon<br />
av VA-norm <strong>for</strong> <strong>Bergen</strong> <strong>kommune</strong>.<br />
Målet er å sikre gode <strong>og</strong> vel fungerende<br />
overvannsløsninger som tar hensyn<br />
både til sikkerhet, miljø <strong>og</strong> estetikk.<br />
Følgende <strong>for</strong>hold må ivaretas:<br />
• Sikkerhet <strong>for</strong> innbyggernes liv, helse<br />
<strong>og</strong> økonomi.<br />
• Redusere ßomskader ved at vannet<br />
ledes i ßomveier utenom bebyggelse.<br />
• Sikre en best mulig vannkvalitet <strong>for</strong><br />
overvann (grunnvann, elver <strong>og</strong><br />
innsjøer).<br />
I stedet <strong>for</strong> at regnvannet, som denne<br />
byen har så mye av, skal skape <strong>for</strong>urens<br />
nings- <strong>og</strong> ßomproblem, ønsker vi<br />
at overvannet skal gjøre en jobb som<br />
miljøskaper <strong>for</strong> oss i nærmiljøet. Rent<br />
overvann er en viktig ressurs <strong>og</strong> må i<br />
større grad utnyttes som et positivt<br />
element ved utarbeidelse av byplaner,<br />
bebyggelsesplaner m.m.<br />
Status<br />
En stor del av <strong>Bergen</strong> <strong>kommune</strong>s<br />
<strong>avløp</strong>sanlegg er bygget ut som fellessystem<br />
der overvann føres sammen<br />
med spillvann fra husholdninger <strong>og</strong><br />
industri. Spesielt gjelder dette anleggene<br />
i sentrum, men <strong>og</strong>så i andre deler<br />
av <strong>kommune</strong>n er <strong>avløp</strong>sanleggene<br />
bygget ut etter dette systemet. Når det<br />
regner har ikke fellessystemene<br />
kapasitet til å transportere alt vannet<br />
til renseanleggene, <strong>og</strong> en del av vannet<br />
må avlastes i overløp. Dette skjer<br />
gjerne i de indre, sårbare fjordområdene<br />
som lett påvirkes av <strong>for</strong>urensning.<br />
En viktig oppgave fremover vil<br />
være å redusere slike overløp fra<br />
<strong>avløp</strong>snettet. Der<strong>for</strong> må regnvannet<br />
holdes unna spillvannsledningene der<br />
dette er mulig <strong>og</strong> kostnadseffektivt.<br />
Lille Lungegårdsvann spiller i dag en<br />
sentral rolle i <strong>Bergen</strong> sentrum. Havne-<br />
FORSLAG HOVEDPLAN FOR AVLØP OG VANNMILJØ <strong>2005</strong>-<strong>2015</strong> • 13
planen fra 1902 <strong>for</strong>eslo å fylle igjen<br />
hele vannet, men byen uten denne<br />
perlen er utenkelig i dag. Vannkvaliteten<br />
er imidlertid <strong>for</strong> dårlig. Hovedårsaken<br />
til dette er at det er <strong>for</strong> lite<br />
utskifting av vannet, <strong>og</strong> at det vannet<br />
som tilføres er <strong>for</strong>urenset. Siden det<br />
meste av <strong>avløp</strong>ssystemet i bykjernen<br />
er fellessystem, transpor teres spillvann<br />
<strong>og</strong> overvann ut av det naturlige<br />
nedbørfeltet <strong>for</strong> Lille Lungegårdsvann.<br />
Kommuneplanen legger opp til økt<br />
<strong>for</strong>tetting i bebygde områder <strong>og</strong> utbygging<br />
av nye områder rundt <strong>og</strong> i byen.<br />
Dette, sammen med at det ventes økt<br />
nedbør de kommende år som følge av<br />
klimaendringer, vil medføre økt overßateavrenning.<br />
Dermed får vi økt<br />
belastning både på overvanns systemene<br />
<strong>og</strong> på <strong>avløp</strong>s ledningene i områder<br />
med felles system. Økt urbanisering gir<br />
<strong>og</strong>så økt <strong>for</strong>urensning av overvann <strong>og</strong><br />
dermed av vann<strong>for</strong>e komstene vannet<br />
renner ut i.<br />
Tiltak<br />
Overvannshåndtering innen<strong>for</strong> et<br />
større areal involverer som oftest ßere<br />
parter. Ut<strong>for</strong>dringen er å ivareta en<br />
helhetlig planlegging, ut<strong>for</strong>ming <strong>og</strong><br />
vedlikehold av anlegg på alle plan-,<br />
ansvars- <strong>og</strong> myndighetsnivå. Arbeidet<br />
må samordnes <strong>og</strong> ansvar <strong>for</strong>deles mellom<br />
aktørene; byggherre/utbygger,<br />
planleggere, entreprenører <strong>og</strong> de ulike<br />
kommunale etatene. Kort sagt må<br />
vanningeniøren, byplanleggeren <strong>og</strong><br />
gartneren snakke sammen. Det vil da<br />
bli lettere å gjennomføre de konkrete<br />
tiltakene, f.eks.<br />
• å ivareta vegetasjonsområder<br />
innen<strong>for</strong> urbane områder.<br />
• å sikre at åpne vannveier etableres<br />
ved ut<strong>for</strong>ming av nye urbane områder,<br />
<strong>og</strong> i størst mulig grad unngå<br />
bekkelukkinger.<br />
• å se til at eksisterende ßomveier<br />
opprettholdes <strong>og</strong> at ßomutsatte<br />
områder ikke bebygges.<br />
• å redusere overløpsdriften fra<br />
<strong>avløp</strong>ssystemet.<br />
Overvannssystemet skal håndtere<br />
nedbør på en sikker, miljøtilpasset <strong>og</strong><br />
kostnadseffektiv måte slik at innbyggernes<br />
helse, sikkerhet <strong>og</strong> økonomiske<br />
interesser ivaretas. Overvannet skal<br />
søkes utnyttet til glede <strong>for</strong> innbyggerne.<br />
Vannet skal gjøres mer synlig<br />
<strong>og</strong> tilgjengelig i bebygde områder.<br />
Åpning av lukkede vannveier skal<br />
prioriteres der det kan gjennomføres<br />
innen<strong>for</strong> <strong>for</strong>svarlige rammer. Et eksempel<br />
på dette er bekken i Dams gårdsdalen<br />
som på 1940-tallet ble lukket <strong>og</strong><br />
tilført alt <strong>avløp</strong>svann fra bebyggelsen<br />
fra Kirkebukten til Melkeplassen. Nå<br />
fjernes alle utslipp, slik at den nederste<br />
delen av bekken kan åpnes.<br />
Planlegging av overvannshåndtering<br />
må samordnes med arealplanlegging.<br />
Det vil si at prinsipper eller løsninger<br />
<strong>for</strong> håndtering av overvann bør<br />
vurderes <strong>og</strong> fastsettes i arealplaner<br />
(<strong>kommune</strong>plan/<strong>kommune</strong>delplan/<br />
reguleringsplan). Dette kan ivaretas<br />
ved utarbeidelse av egne planer <strong>for</strong><br />
overvannshåndtering; hovedplan,<br />
prinsipplan, <strong>for</strong>prosjekt, ßom-/drensplan<br />
o.l. <strong>Bergen</strong> <strong>kommune</strong>s retningslinjer<br />
<strong>for</strong> overvannshåndtering skal<br />
legges til grunn <strong>for</strong> planleggingen.<br />
Ved nye tiltak som gatearbeider,<br />
opprustning av plasser <strong>og</strong> byrom, økt<br />
urbanisering i nye utbyggingsområder<br />
o.l. skal det prioriteres løsninger som<br />
reduserer overßateavrenningen <strong>og</strong><br />
overvannstilførselen til ledningsnettet.<br />
Overvannet skal i størst mulig grad<br />
håndteres lokalt.<br />
Som et eksempel på denne type<br />
planlegging kan nevnes at det er under<br />
utarbeidelse en plan som skal danne<br />
grunnlag <strong>for</strong> en helhetlig håndtering<br />
av overvann i Haukås-Hylkje-området.<br />
Der skal det skje en omfattende<br />
utbygging i årene som kommer.<br />
Vassdraget er svært sårbart <strong>og</strong> allerede<br />
betydelig påvirket av ulike aktiviteter.<br />
En god plan <strong>for</strong> Haukås-Hylkje vil<br />
kunne være et godt grunnlag <strong>for</strong><br />
tilsvarende planer <strong>for</strong> andre vassdrag i<br />
<strong>Bergen</strong>. Dette betinger imidlertid et<br />
godt samarbeid mellom ulike<br />
kommunale etater <strong>og</strong> utbyggere.<br />
Området ved Store Lungegårdsvannet,<br />
<strong>og</strong> spesielt Nygårdstangen, er et<br />
byutviklingsområde der en helhetlig<br />
overvannshåndtering er en <strong>for</strong>utsetning<br />
<strong>for</strong> at utviklingen av området skal<br />
lykkes. Det legges opp til at det skal<br />
bygges et nytt vann-landskap som<br />
bebyggelsen skal integreres i. Dette<br />
betinger at arealplanleggingen går<br />
hånd i hånd med <strong>avløp</strong>s- <strong>og</strong> overvannsplanleggingen,<br />
både med hensyn til<br />
estetikk, <strong>for</strong>urensningsfare <strong>og</strong> sikkerhet<br />
mot ßom <strong>og</strong> oppstuvning.<br />
I <strong>for</strong>bindelse med gjennomføringen av<br />
<strong>Bergen</strong>spr<strong>og</strong>rammet separeres <strong>avløp</strong>ssystemet<br />
<strong>og</strong> det legges nå nye overvannsledninger<br />
i gater der det før har<br />
vært fellessystem. Hensikten er å få<br />
økt tilførselen <strong>og</strong> dermed utskiftingen<br />
av vann til Lille Lungegårdsvann, slik<br />
at vannkvaliteten bedres. Dette er<br />
imidlertid et møysommelig arbeid som<br />
vil ta tid.<br />
Separering <strong>og</strong> lokal håndtering av<br />
overvannet i så urbane områder reiser<br />
spørsmålet om rensing av overvannet.<br />
Det vil der<strong>for</strong> bli satt i gang prøvepr<strong>og</strong>ram<br />
<strong>for</strong> å kartlegge rensebehov<br />
<strong>for</strong> de separerte systemene. Dersom<br />
kartleggingen tilsier det, må overvannet<br />
renses før utslipp i Lille Lungegårdsvann.<br />
Bruk av vannplanter i<br />
enkle biodammer er aktuelt <strong>for</strong> slik<br />
rensing.<br />
14 • FORSLAG HOVEDPLAN FOR AVLØP OG VANNMILJØ <strong>2005</strong>-<strong>2015</strong>
7. Vassdrag<br />
Forurensning, søppel <strong>og</strong> inngrep av ulike slag preger bergensvassdragene i dag.<br />
Oppgradering av <strong>avløp</strong>ssystemene langs vassdragene skal sammen med andre<br />
tiltak igjen gjøre vassdragene til livsnerver i bysamfunnet.<br />
Innledning<br />
Det er utarbeidet en <strong>for</strong>valtningsplan<br />
<strong>for</strong> vassdrag i <strong>Bergen</strong>. Planen deler<br />
<strong>Bergen</strong> <strong>kommune</strong> inn i 65 vassdragsenheter,<br />
der nedbørfeltgrenser er<br />
inndelingskriterium. Planen skal bidra<br />
til kunnskap <strong>og</strong> bevissthet omkring<br />
vassdragsnaturen i <strong>Bergen</strong> <strong>og</strong> fastlegge<br />
<strong>Bergen</strong> kom munes strategier<br />
med sikte på å oppnå en fremtidig<br />
bærekraftig, helhetlig <strong>og</strong> samordnet<br />
vassdrags<strong>for</strong>valtning.<br />
Planen skal<br />
• synliggjøre verdier, interesser <strong>og</strong><br />
ut<strong>for</strong>dringer knyttet til vassdragene.<br />
• avklare ansvars- <strong>og</strong> myndighets<strong>for</strong>holdene<br />
omkring <strong>kommune</strong>ns<br />
samlete vassdrags<strong>for</strong>valtning.<br />
• utmeisle felleskommunale strategier<br />
<strong>for</strong> bedre å kunne ivareta <strong>og</strong> utvikle<br />
vassdragsverdiene.<br />
• <strong>for</strong>eslå handlingspr<strong>og</strong>ram innen<strong>for</strong><br />
de tema planen tar opp.<br />
Forvaltningsplanen er ikke <strong>for</strong>utsatt å<br />
være en juridisk bindende plan etter<br />
plan- <strong>og</strong> bygningsloven, men en tverretatlig,<br />
tematisk oversiktsplan som<br />
sluttbehandles av bystyret. I hovedsak<br />
vil eksisterende, kommunale planverk<br />
være premissgrunnlag <strong>for</strong> planen.<br />
Samtidig skal den bidra til at vassdrags<br />
problematikk fokuseres sterkere i<br />
framtidig areal<strong>for</strong>valtning.<br />
Kontaktpunkter mellom hovedplan <strong>for</strong><br />
<strong>avløp</strong> <strong>og</strong> <strong>vannmiljø</strong> <strong>og</strong> <strong>for</strong>valtningsplan<br />
<strong>for</strong> vassdragene er først <strong>og</strong> fremst<br />
knyttet til spørsmål om mål <strong>for</strong> vannkvaliteten<br />
i vassdragene, <strong>for</strong>urensnings<strong>for</strong>hold<br />
<strong>og</strong> i noen grad hydrol<strong>og</strong>iske<br />
problemstillinger.<br />
<strong>Bergen</strong> <strong>kommune</strong> ønsker økt fokus på<br />
helhetlig overvannshåndtering, herunder<br />
sikkerhet mot ßom <strong>og</strong> ras, se<br />
<strong>for</strong>øvrig kapittel ”Vann i by”.<br />
Mål<br />
EUs rammedirektiv <strong>for</strong> vann vil når det<br />
implementeres i norsk lov, danne en<br />
overbygning <strong>for</strong> all <strong>for</strong>valtning av vannressursene.<br />
Hovedprinsippet i rammedirektivet<br />
er at grunnvann, elver, innsjøer,<br />
kystvann <strong>og</strong> overgangs sonen<br />
mellom ferskvann <strong>og</strong> sjøvann skal ha<br />
god økol<strong>og</strong>isk tilstand. Innen <strong>2015</strong> skal<br />
mengde vann <strong>og</strong> vann<strong>for</strong>e komstens<br />
fysiske ut<strong>for</strong>ming, kjemiske <strong>og</strong> biol<strong>og</strong>iske<br />
<strong>for</strong>hold ikke avvike <strong>for</strong> mye fra<br />
de <strong>for</strong>hold som ville ha eksi stert<br />
dersom vann<strong>for</strong>ekomsten ikke hadde<br />
vært påvirket av menneskelig aktivitet.<br />
<strong>Bergen</strong> <strong>kommune</strong> ønsker å opprettholde<br />
et høyt ambisjonsnivå <strong>for</strong> vannkvalitet.<br />
Rammedirektivets hoved prinsipp<br />
skal legges til grunn <strong>for</strong> <strong>for</strong>valtningen<br />
av vannressursene i perioden <strong>2005</strong><br />
- <strong>2015</strong>.<br />
Konkret settes det følgende <strong>vannmiljø</strong>mål:<br />
• Vannkilder skal beskyttes mot<br />
<strong>for</strong>urensning.<br />
• Alle offentlige badeplasser skal ha<br />
badevannskvalitet.<br />
• Vannet i prioriterte vassdrag skal tilfredsstille<br />
tilstandsklasse I eller II<br />
(meget god eller god) i SFTs system<br />
<strong>for</strong> klassiÞsering av miljøkvalitet i<br />
ferskvann. For parametere der naturtilstanden<br />
er dårligere enn tilstandsklasse<br />
II, skal naturtilstanden<br />
gjenopprettes.<br />
Målene er i hovedtrekk en videreføring<br />
av målene i hovedplanen som ble<br />
vedtatt i 1998, men nå skal dette<br />
arbeidet ytterligere <strong>for</strong>sterkes.<br />
Med hensyn til ßomfare settes<br />
følgende mål:<br />
• Retningslinjer <strong>for</strong> overvannshåndtering<br />
legges til grunn ved all arealplanlegging<br />
i <strong>Bergen</strong> <strong>kommune</strong>.<br />
• Faren <strong>for</strong> skade på liv <strong>og</strong> eiendom<br />
som følge av ßom i vassdragene<br />
skal reduseres.<br />
Status<br />
Vannkvalitet<br />
Det er gjennomført en omfattende<br />
kartlegging av tilstanden i vassdragene<br />
i <strong>Bergen</strong>. I perioden 1992 - 2000 ble<br />
følgende vassdrag undersøkt med<br />
hensyn på effekten av næringssalter,<br />
organisk stoff <strong>og</strong> bakterier:<br />
• Haukås<br />
• Midtbygda<br />
• Åstveit<br />
• Gaupås<br />
• Arna<br />
• Nesttun<br />
• Kaland<br />
• Hauglandsdal<br />
• Grimseid<br />
• Fyllingsdalen<br />
• Gravdal<br />
• Fjøsanger<br />
• Apeltun<br />
Undersøkelsene har vært rettet mot<br />
antatt belastede innsjøer <strong>og</strong> enkelte<br />
elveavsnitt i hvert vassdrag.<br />
Pr<strong>og</strong>rammet har omfattet fysiske,<br />
kjemiske <strong>og</strong> biol<strong>og</strong>iske parametere.<br />
Undersøkelsene har rullert fra år til år,<br />
slik at alle vassdragene har vært<br />
undersøkt gjennom 2-3 sesonger.<br />
Med hensyn til kloakk<strong>for</strong>urensning ble<br />
17 av 45 overvåkingsstasjoner i undersøkelsen<br />
klassiÞsert til ”dårlig” eller<br />
”meget dårlig”. Halvparten av de under-<br />
FORSLAG HOVEDPLAN FOR AVLØP OG VANNMILJØ <strong>2005</strong>-<strong>2015</strong> • 15
16 • FORSLAG HOVEDPLAN FOR AVLØP OG VANNMILJØ <strong>2005</strong>-<strong>2015</strong>
søkte innsjøene var næringsrike <strong>og</strong><br />
klassi Þsert som ”dårlig” eller ”meget<br />
dårlig” med hensyn på nærings salt.<br />
Når det gjelder organisk stoff så var to<br />
tredjedeler av innsjøene over belastet,<br />
<strong>og</strong> havner i klassene ”dårlig” eller<br />
”meget dårlig”. Dette skyldes ikke bare<br />
tilførsel av kloakk eller gjød sel, men<br />
<strong>og</strong>så i betydelig grad naturlige tilførsler<br />
av humusstoffer fra nedbør feltet.<br />
Også når det gjelder bakterier <strong>og</strong><br />
næringssalt bør det be mer kes at det er<br />
de antatt mest belastede innsjøene som<br />
er undersøkt, <strong>og</strong> at avrenning fra<br />
dyrket mark i enkelte områder sannsynligvis<br />
kan bidra like mye til<br />
<strong>for</strong>urensningen som <strong>avløp</strong> fra boliger.<br />
I tillegg til den rullerende under søkelsen<br />
ble det gjennomført lekkasjesøk ing<br />
på totalt 55 punkter i alle vass dragene<br />
to ganger hvert år i perioden 1992-<br />
2000. Det ble tatt prøver ved stor <strong>og</strong><br />
liten vannføring. Dette ble gjort <strong>for</strong> å<br />
avdekke om det var lekkasjer fra led ningene<br />
som var årsaken til <strong>for</strong>urensningen,<br />
eller om det var arealavrenning<br />
<strong>og</strong>/eller overløp fra <strong>avløp</strong>ssystemet<br />
som var kilden. Undersøkelsene viste<br />
at 71% av de undersøkte stedene hadde<br />
tilstandsklassiÞsering ”meget god”<br />
eller ”god” ved lav vannføring, mens<br />
bare 31% hadde tilsvarende tilstand<br />
ved stor vannføring. Dette tyder på at<br />
areal avrenning <strong>og</strong> overbelastning av<br />
<strong>avløp</strong> systemene er hovedårsak til høye<br />
bakterietall. Kapasitetsproblemene<br />
skyl des enten at fellesledninger er<br />
dimen sjonert <strong>for</strong> knapt, eller at vann<br />
lekker inn i ledningene når det regner,<br />
<strong>og</strong> at ledningen dermed blir overbelastet<br />
nedstrøms.<br />
Basert på datagrunnlaget fra under søkelsene<br />
er det i tillegg til klassiÞsering<br />
etter SFT system gjennomført en grov<br />
karakterisering av vassdragene i<br />
<strong>kommune</strong>n med hensyn på økol<strong>og</strong>isk<br />
status. Karakteriseringen er gjennomført<br />
i henhold til metodikken i EUs<br />
rammedirektiv <strong>for</strong> vann. Ved fastset ting<br />
av økol<strong>og</strong>isk status tas det hensyn til<br />
naturtilstanden <strong>for</strong> hydrol<strong>og</strong>iske, morfol<strong>og</strong>iske<br />
(landskaps<strong>for</strong>m), kje miske <strong>og</strong><br />
biol<strong>og</strong>iske <strong>for</strong>hold. Karakteri seringen<br />
følger en femdelt skala, der vass dragene<br />
plasseres i en av følgende klasser<br />
med hensyn på økol<strong>og</strong>isk status:<br />
1. Høy<br />
2. God<br />
3. Moderat<br />
4. Dårlig<br />
5. Svært dårlig<br />
Av 155 vann<strong>for</strong>ekomster det <strong>for</strong>eligger<br />
data fra, er det kun 30 vann<strong>for</strong>e komster<br />
som i dag tilfredsstiller direktivets mål<br />
om minst ”god økol<strong>og</strong>isk status”.<br />
Betydelige deler av vassdragene har<br />
”moderat” eller ”dårlig økol<strong>og</strong>isk<br />
status” <strong>og</strong> er der<strong>for</strong>, i følge terminol<strong>og</strong>ien<br />
i direktivet, ”i faresonen” <strong>for</strong> ikke<br />
å nå målet innen <strong>2015</strong>. For vassdrag<br />
med ”dårlig økol<strong>og</strong>isk status” må tiltak<br />
settes i gang <strong>for</strong> at de skal oppnå målet,<br />
mens vann<strong>for</strong>ekomster med ”moderat<br />
økol<strong>og</strong>isk status må ha nærmere<br />
undersøkelser <strong>for</strong> å vurdere om de er ”i<br />
faresonen” eller ikke.<br />
Flomfare<br />
Ekstreme nedbørsituasjoner fører fra<br />
tid til annen til ßom i vassdragene i<br />
<strong>Bergen</strong>. Flommene fører til store<br />
materielle skader som følge av at det<br />
under utbygging av bolig- <strong>og</strong> næringseiendommer<br />
ikke er tatt tilstrekkelig<br />
hensyn til de ßomsituasjoner som<br />
inntreffer med ulike gjentaksintervall.<br />
Ansvars<strong>for</strong>holdene knyttet til årsaker<br />
til skadeßommer er ofte uoversiktlige<br />
<strong>og</strong> kompliserte, <strong>og</strong> det er gjerne<br />
vanske lig å peke på enkeltårsaker.<br />
Årsakene kan i hovedsak deles inn i<br />
tre grupper:<br />
• Konstruksjoner som blir skadet<br />
ligger <strong>for</strong> nær eller <strong>for</strong> lavt i <strong>for</strong>hold<br />
vassdraget.<br />
• Konstruksjoner snevrer inn <strong>og</strong> reduserer<br />
det frie vannløpet.<br />
• Tiltak i nedbørfeltet til vassdraget<br />
fører til mindre <strong>for</strong>drøyning <strong>og</strong><br />
hurtigere avrenning.<br />
Ofte er det en kombinasjon av alle<br />
disse <strong>for</strong>holdene som fører til skade.<br />
Det er ikke gjennomført en samlet<br />
vurdering av vassdragene i <strong>Bergen</strong><br />
med hensyn til sikkerhet mot ßomfare.<br />
Tiltak<br />
Vannkvalitet<br />
Basert på tilstandsundersøkelsene er<br />
det utarbeidet saneringsplaner <strong>for</strong><br />
følgende vassdrag:<br />
• Midtbygda<br />
• Fjøsanger<br />
• Nesttun<br />
• Fyllingsdalen<br />
• Arna<br />
Disse vassdragene ble spesielt prioritert<br />
i <strong>Hovedplan</strong> <strong>for</strong> <strong>avløp</strong> <strong>og</strong> <strong>vannmiljø</strong><br />
1997-2007 pga. redusert vannkvalitet<br />
som følge av påvirkning av<br />
<strong>avløp</strong>svann.<br />
Saneringsplanene viser problem punkter<br />
i nedbørfeltene til vass drag ene, <strong>og</strong><br />
nødvendige tiltak i <strong>avløp</strong>s systemene<br />
listes opp i prioritert rekke følge. I tillegg<br />
angir planene hvor tilstanden i<br />
<strong>avløp</strong>ssystemet må kart legges nærmere,<br />
slik at årsaken til problemer<br />
med vannkvaliteten kan avdekkes.<br />
Med grunnlag i saneringsplanene<br />
utarbeides <strong>for</strong>nyingsplaner <strong>og</strong> utbedringer<br />
<strong>for</strong>etas. I perioden 2000-2004 er<br />
Under rekordnedbøren 14. november <strong>2005</strong> gikk Nesttunelven over sine bredder.<br />
Foto: BT<br />
FORSLAG HOVEDPLAN FOR AVLØP OG VANNMILJØ <strong>2005</strong>-<strong>2015</strong> • 17
Dalaelven i Åsane er en idyll, selv om den i dag er en kunstig kanal.<br />
knyttet til vassdragene i <strong>kommune</strong>n,<br />
<strong>og</strong> det bør opprettes en funksjon som<br />
vassdragskoordinator som skal arbeide<br />
tverrfaglig innen<strong>for</strong> vassdragsfeltet.<br />
16 km <strong>avløp</strong>sledninger <strong>for</strong>nyet i nedbør<br />
feltene til de prioriterte vass dragene,<br />
utenom Arna. Der er oppføl gin gen<br />
av saneringsplanen ennå ikke startet.<br />
Totalt er omlag 25 km <strong>avløp</strong>sledninger<br />
som ligger i nedbørfelt til vassdrag<br />
<strong>for</strong>nyet i denne perioden. I tillegg er<br />
det gjennomført et betydelig oppryddingsarbeid<br />
i deler av kanalen i<br />
Midtbygdavassdraget<br />
Det ventes at vi i oppfølgende undersøkelser<br />
vil registrere <strong>for</strong>bedring av<br />
vannkvaliteten der det er gjennomført<br />
tiltak. Det må imidlertid påregnes at<br />
det vil gå tid før ønsket nivå er nådd.<br />
Én utett <strong>avløp</strong>sledning kan <strong>for</strong>urense<br />
store deler av et vassdrag med<br />
bakterier.<br />
Arbeidene med <strong>for</strong>nying av <strong>avløp</strong>ssystemene<br />
i nedbørfeltene til sårbare<br />
vassdrag skal <strong>for</strong>tsette. Det blir <strong>for</strong>tsatt<br />
høy innsats i de vassdragene som ble<br />
prioritert i <strong>for</strong>rige hovedplan. I tillegg<br />
vil det fokuseres på noen andre vassdrag.<br />
Forvaltningsplan <strong>for</strong> vassdrag<br />
peker ut følgende satsningsvassdrag:<br />
• Nesttunvassdraget<br />
• Midtbygdavassdraget<br />
• Haukåsvassdraget<br />
• Arnavassdraget<br />
• Fyllingsdalsvassdraget<br />
• Fjøsangervassdraget<br />
• Apeltunvassdraget<br />
• Møllendalselven<br />
• Kalandsvassdraget<br />
• Damsgård<br />
Dette er vassdrag som i <strong>for</strong>valtningsplanen<br />
gis prioritet med tanke på å<br />
fjerne <strong>for</strong>urensningsproblemer <strong>og</strong> å<br />
utvikle muligheter <strong>for</strong> friluftsliv <strong>og</strong><br />
fysisk aktivitet innen<strong>for</strong> perioden<br />
<strong>2005</strong>-<strong>2015</strong>. Forvaltningsplanen legger<br />
følgende kriterier til grunn <strong>for</strong><br />
utvelgelse av satsningsvassdragene:<br />
• Forurensningsproblemets størrelse<br />
• Vassdragets størrelse<br />
• Brukeromlandets størrelse<br />
• Vassdragets brukspotensiale <strong>for</strong><br />
friluftsliv/fysisk aktivitet<br />
• Vassdragets naturfaglige kvaliteter<br />
• Vassdragets kulturfaglige kvaliteter<br />
• Lokalt vassdragsengasjement<br />
• Plangrunnlag<br />
• Ge<strong>og</strong>raÞsk spredning av vassdragene<br />
Valget av de ti satsningsvassdragene<br />
samsvarer godt med kjente behov <strong>for</strong><br />
opprusting av <strong>avløp</strong>ssystemene, <strong>og</strong><br />
hovedplan <strong>for</strong> <strong>avløp</strong> <strong>og</strong> <strong>vannmiljø</strong><br />
følger den samme prioriteringen som<br />
<strong>for</strong>valtningsplanen. Dette innebærer<br />
ikke at enkelttiltak i andre vassdrag<br />
utelukkes, men at systematiske<br />
<strong>for</strong>nyingsarbeider skal fokuseres om<br />
de ”ti på topp” i perioden <strong>2005</strong>-<strong>2015</strong>.<br />
Minst fem km. <strong>avløp</strong>sledning skal<br />
<strong>for</strong>nyes i disse vassdragene hvert år i<br />
perioden.<br />
Overvåkingen av tilstanden i vassdragene<br />
skal videreføres. Fokus skal<br />
spesielt rettes mot vassdrag der det er<br />
gjennomført tiltak, slik at effekten av<br />
tiltakene kan måles.<br />
En videreføring <strong>og</strong> økning av den<br />
allerede tunge satsingen på vassdragene<br />
betinger at dette gis prioritet<br />
<strong>og</strong> at tilstrekkelig ressurser stilles til<br />
disposisjon.<br />
Det er behov <strong>for</strong> å koordinere<br />
<strong>kommune</strong>ns aktiviteter <strong>og</strong> ansvar<br />
Beskyttelse av vannkilder<br />
I tillegg til de nevnte vassdragene skal<br />
vann<strong>for</strong>syningskilder med bosetning i<br />
eller tett ved nedbørfeltet gis en helt<br />
spesiell oppmerksomhet. Dette gjelder<br />
Svartediket <strong>og</strong> Jordalsvatnet.<br />
For Svartedikets vedkommende er det<br />
i 2004 <strong>og</strong> <strong>2005</strong> gjennomført en omfattende<br />
<strong>for</strong>nying av ledningsanleggene.<br />
Alle offentlige <strong>og</strong> private ledninger<br />
som ligger innen<strong>for</strong> feltgrensen er<br />
<strong>for</strong>nyet. Disse anleggene <strong>for</strong>utsettes<br />
fulgt opp med tetthetsprøving hvert<br />
5. år, neste gang i løpet av 2009.<br />
I Jordalsvatnets nedbørfelt er det ca.<br />
400 bosatte. Av disse er det i underkant<br />
av 100 personer, <strong>for</strong>delt på ca.<br />
30 husstander i Indre Jordalen, som<br />
har separate <strong>avløp</strong>sløsninger. Disse<br />
skal tilknyttes offentlig <strong>avløp</strong>sanlegg<br />
som fører <strong>avløp</strong>svannet ut av nedbørfeltet<br />
i løpet av 2006 <strong>og</strong> 2007. Innen<br />
samme tidsrom skal alle eksisterende<br />
offent lige <strong>og</strong> private <strong>avløp</strong>sanlegg i<br />
ned børfeltet være gjennomgått <strong>og</strong> oppgradert<br />
der det er behov <strong>for</strong> det <strong>for</strong> å<br />
tilfredsstille tetthetskrav.<br />
Flomfare<br />
For å redusere skadevirkningene av<br />
framtidige ßommer vil <strong>Bergen</strong><br />
<strong>kommune</strong> gjennomføre en risiko- <strong>og</strong><br />
sårbarhetsanalyse <strong>for</strong> vassdragene i<br />
<strong>kommune</strong>n med hensyn på ßomfare.<br />
Analysen skal med bakgrunn i kjent<br />
in<strong>for</strong>masjon <strong>og</strong> eventuelle supplerende<br />
undersøkelser kartlegge kritiske<br />
element i vassdragene, angi mulige<br />
tiltak <strong>og</strong> peke på den ansvarlige <strong>for</strong> å<br />
gjennomføre tiltakene. Utredningsarbeidet<br />
<strong>for</strong>utsettes å skje i samarbeid<br />
med Norges vassdrags- <strong>og</strong> energidirektorat<br />
(NVE).<br />
For å sikre at det under utbygging av<br />
nye områder blir tatt hensyn til overvannsproblematikk<br />
<strong>for</strong>utsettes det at<br />
<strong>Bergen</strong> <strong>kommune</strong>s ”Retningslinjer <strong>for</strong><br />
overvannshåndtering” legges til grunn<br />
ved all arealplanlegging i <strong>Bergen</strong><br />
<strong>kommune</strong>.<br />
18 • FORSLAG HOVEDPLAN FOR AVLØP OG VANNMILJØ <strong>2005</strong>-<strong>2015</strong>
8. Fjordene<br />
De store kloakkutslippene er flyttet ut til de åpne fjordområdene, <strong>og</strong><br />
omfattende undersøkelser viser at miljøtilstanden der generelt er god.<br />
<strong>Bergen</strong> <strong>kommune</strong> vil legge prinsippet om å være føre var til grunn ved valg<br />
av rensenivå. Sedimentene i de indre havneområdene ved <strong>Bergen</strong> sentrum er<br />
sterkt preget av gamle synder <strong>og</strong> innholdet av miljøgifter er høyt.<br />
Innledning<br />
I følge Statistisk sentralbyrå er <strong>Bergen</strong><br />
<strong>kommune</strong>s kystlinje (fastland)<br />
254 km. Tilsvarende tall <strong>for</strong> Oslo er<br />
39 km, <strong>for</strong> Trondheim 61 <strong>og</strong> <strong>for</strong> Belgia<br />
66 km. Fordeler vi dette på antall innbyggere<br />
ser vi at hver bergenser har<br />
over en meter strandlinje til disposisjon,<br />
mens en i Oslo <strong>og</strong> Belgia må<br />
nøye seg med henholdsvis 7 cm <strong>og</strong><br />
6 mm når det kjempes om badeplassene.<br />
Dette innebærer <strong>og</strong>så at <strong>Bergen</strong><br />
er omsluttet av store vannmasser der<br />
<strong>avløp</strong>sutslippene fra byen <strong>for</strong>tynnes<br />
mer enn det som er tilfellet <strong>for</strong> de<br />
ßeste andre tettbebyggelser.<br />
Ulempen <strong>for</strong> <strong>Bergen</strong> er at en stor del<br />
av kystlinjen omkranser innelukkede<br />
fjordområder som <strong>for</strong> eksempel<br />
Nordåsvatnet, Pollene i Fana <strong>og</strong> Store<br />
Lungegårdsvatnet. Slike fjorder har<br />
liten vannutskifting <strong>og</strong> de er sårbare<br />
<strong>for</strong> påvirkning av næringssalt <strong>og</strong><br />
organisk stoff. De er der<strong>for</strong> uegnede<br />
som resipienter <strong>for</strong> <strong>avløp</strong>svann.<br />
Det sentrale i <strong>avløp</strong>shåndteringen i<br />
<strong>Bergen</strong> har vært å skjerme disse innelukkede<br />
områdene ved å transportere<br />
<strong>avløp</strong>svannet til gode utslippspunkt i<br />
de mer åpne delene av fjordene. For å<br />
få dette til er det brukt store ressurser<br />
på å etablere transportsystem som<br />
dekker det meste av <strong>kommune</strong>n.<br />
Denne jobben ble i hovedsak gjennomført<br />
i perioden 1970 - 2000, <strong>og</strong><br />
arbeidet har gitt gode resultater i <strong>for</strong>m<br />
av bedret vannkvalitet.<br />
Det er under innføring et nytt regelverk<br />
<strong>for</strong> <strong>avløp</strong>shåndtering i Norge,<br />
basert på EU-direktiv 91/271 om<br />
rensing av <strong>avløp</strong>svann fra byområder.<br />
<strong>Hovedplan</strong>en legger opp til at <strong>Bergen</strong>,<br />
innen<strong>for</strong> rammene av det nye regelverket,<br />
på selvstendig grunnlag kan<br />
sette mål <strong>for</strong> vannkvaliteten <strong>og</strong> treffe<br />
valg om nødvendige tiltak. Dette<br />
gjelder særlig omfanget av rensingen,<br />
jfr. kapittelet om renseanleggene.<br />
Mål<br />
Det settes følgende <strong>vannmiljø</strong>mål <strong>for</strong><br />
fjordene med hensyn til bakterie innhold,<br />
næringssalt <strong>og</strong> oksygeninnhold:<br />
• Alle offentlige badeplasser skal ha<br />
badevannskvalitet.<br />
• Hovedfjordsystemet skal tilfredsstille<br />
tilstandsklasse I eller II (meget<br />
god eller god) <strong>for</strong> oksygen <strong>og</strong><br />
næringssalt i SFTs klassiÞseringssystem<br />
<strong>for</strong> miljøkvalitet i fjorder <strong>og</strong><br />
kystvann. Sjøbunnen skal ikke nedslammes<br />
i nærsonen rundt utslipp.<br />
• I de indre fjordområdene skal innholdet<br />
av fos<strong>for</strong> <strong>og</strong> bakterier ikke<br />
overstige tillatt nivå <strong>for</strong> tilstandsklasse<br />
II i overßaten.<br />
I <strong>for</strong>bindelse med utarbeidelse av<br />
”Tiltaksplan <strong>for</strong> <strong>Bergen</strong> havn” fra<br />
2002, som omhandler opprydding i<br />
<strong>for</strong>urensede sedimenter er det satt<br />
følgende miljømål:<br />
”Tiltak skal bidra til at kostholdsrestriksjonene<br />
<strong>for</strong> torskelever skal<br />
kunne oppheves <strong>og</strong> å redusere innholdet<br />
av miljøgifter i andre spiselige<br />
organismer. Et slikt mål innebærer<br />
<strong>og</strong>så at andre kilder til PCB utover<br />
<strong>for</strong>urenset sediment i havnebassenget<br />
må fjernes.”<br />
SFT-rapport 98:11, Forurensede<br />
marine sedimenter, gir følgende hovedkonklusjon<br />
<strong>for</strong> fjordene ved <strong>Bergen</strong>:<br />
”I henhold til SFT-veileder 97:03<br />
”KlassiÞ sering av miljøkvalitet i<br />
fjorder <strong>og</strong> kystvann” kan store deler<br />
av Puddefjorden <strong>og</strong> Vågen karakteriseres<br />
som sterkt til meget sterkt<br />
<strong>for</strong>urenset med hensyn til tungmetaller<br />
<strong>og</strong> organiske miljøgifter (Tilstandsklasse<br />
IV <strong>og</strong> V). Det er ønskelig på sikt<br />
å oppgradere området til tilstandsklasse<br />
III”.<br />
I ”Tiltaksplan <strong>for</strong> <strong>Bergen</strong> havn” fra<br />
2002 er ambisjonsnivået hevet:<br />
”Etter at tiltak er gjennomført er<br />
målet at sedimentene i tiltaksområdet<br />
ikke skal inneholde miljøgifter som<br />
overskrider tilstandsklasse II.”<br />
Forøvrig vil den generelle målsettingen<br />
i EUs rammedirektiv <strong>og</strong>så gjelde<br />
<strong>for</strong> fjordene, jfr. kapittel om vassdragene.<br />
Status<br />
Forurensede sedimenter<br />
Det største miljøproblemet vi har i dag<br />
er det høye innholdet av organiske<br />
miljøgifter <strong>og</strong> tungmetall på bunnen<br />
av fjordene våre. Sedimentene i Solheimsviken,<br />
Damsgårdssundet, Puddefjorden<br />
<strong>og</strong> i Vågen inneholder høye<br />
verdier av blant annet PCB (poly klorerte<br />
bifenyler) <strong>og</strong> kvikksølv. Bunnen i<br />
Nordrevågen på Laksevåg, uten<strong>for</strong><br />
ubåtbunkeren, er <strong>og</strong>så svært<br />
<strong>for</strong>urenset.<br />
Med bakgrunn i de høye PCB-verdiene<br />
innførte helsemyndighetene på<br />
1990-tallet følgende kostholdsråd <strong>og</strong><br />
omsetnings<strong>for</strong>bud som gjelder <strong>for</strong>tsatt:<br />
”Konsum av Þ sk <strong>og</strong> skalldyr fanget<br />
innen<strong>for</strong> linjen B<strong>og</strong>øya - Knappen ved<br />
Haakonsvern frarådes. Videre frarådes<br />
konsum av ål <strong>og</strong> Þ skelever fra<br />
Þ sk fanget i fjordområdene ved <strong>Bergen</strong><br />
avgrenset i nord av linjene Ramsøy -<br />
Vindenes i Hjeltefjorden, Hjertås -<br />
Heggernes i Herdlefjorden <strong>og</strong> Nordhordlandsbroen<br />
i Byfjorden <strong>og</strong> sør av<br />
linjen Klokkarvik - Lerøy - Bjelkarøy -<br />
Milde.<br />
FORSLAG HOVEDPLAN FOR AVLØP OG VANNMILJØ <strong>2005</strong>-<strong>2015</strong> • 19
20 • FORSLAG HOVEDPLAN FOR AVLØP OG VANNMILJØ <strong>2005</strong>-<strong>2015</strong><br />
Noen av de mange badeplassene vi<br />
har langs vår lange kyst. Fra øverst<br />
Storåkervika, Nordnes sjøbad,<br />
Skjoldabukta <strong>og</strong> Mjelkevika.
Omsetnings<strong>for</strong>bud med samme omfang<br />
som rådet.”<br />
Statens <strong>for</strong>urensningstilsyn (SFT) ga i<br />
2002 varsel om pålegg om opprydding<br />
i havneområdene til <strong>Bergen</strong> <strong>og</strong> en<br />
rekke andre byer. På initiativ fra Fylkesmannen<br />
i Hordaland ble det satt i gang<br />
arbeid med en tiltaksplan <strong>for</strong> <strong>Bergen</strong><br />
havn. Det er gjennomført et stort kartleggingsarbeid<br />
i de indre havneområdene<br />
slik at omfanget av <strong>for</strong>urensningen<br />
nå i hovedsak er kjent. Det er <strong>og</strong>så<br />
gjennomført undersøkelser <strong>for</strong> å Þnne<br />
eventuelle aktive kilder til <strong>for</strong>urensning.<br />
Slike kilder må elimi neres før<br />
tiltak kan iverksettes. I en undersøkelse<br />
er innholdet av miljø gifter i sandfangsmasser<br />
fra sandfang som ligger nær<br />
havnebassengene kartlagt. Det er<br />
funnet PCB i 93% av prøvene, <strong>og</strong> i<br />
21% av prøvene var konsentrasjonen<br />
av PCB høy. Dette til tross <strong>for</strong> at PCB<br />
har vært <strong>for</strong>budt i Norge siden 1980.<br />
Fra 1950-årene til slutten av 1970-<br />
tallet ble PCB brukt i maling, mørtel<br />
<strong>og</strong> betong <strong>for</strong> å påvirke seigheten <strong>og</strong><br />
gjøre påføring lettere. I 2002 ble det<br />
tatt kjerneprøver fra 46 bygg i <strong>Bergen</strong>,<br />
oppført eller rehabili tert i perioden<br />
1951 til 1973, <strong>og</strong> innholdet av PCB ble<br />
bestemt. 30% av de undersøkte bygningene<br />
hadde PCB-<strong>for</strong>urensede yttervegger.<br />
Det er doku mentert at PCB fra<br />
veggene Þnnes igjen i jorda rundt<br />
byggene. Det er sannsynlig at en del av<br />
<strong>for</strong>urensningen Þnner veien til havnebassenget<br />
via overvannssystemet.<br />
Det er registrert høy konsentrasjon av<br />
PCB i Damsgårdssundet. Det er dokumentert<br />
at Puddefjordsbroen har vært<br />
en vesentlig kilde til dette. Dette<br />
skyldes innholdet av PCB i en maling<br />
som ble påført broen ikke lenge etter<br />
byggingen i 1956. Denne malingen ble<br />
sandblåst <strong>og</strong> spylt av midt på 1980-<br />
tallet.<br />
Vannkvaliteten i fjordsystemet<br />
Det er gjennomført omfattende undersøkelser<br />
av vannkvaliteten i fjordene.<br />
Den systematiske byfjordundersøkelsen<br />
(som omfatter hele fjordsystemet,<br />
<strong>og</strong> ikke bare Byfjorden) ble<br />
gjennomført i periodene 1973-74,<br />
1979-84, 1990-94 <strong>og</strong> i 2000-04 <strong>og</strong><br />
representerer i dag et unikt data grunnlag<br />
mht. marinbiol<strong>og</strong>i, næringssalt,<br />
oksygeninnhold, siktedyp <strong>og</strong> bakterier.<br />
Undersøkelsene har vært <strong>og</strong> er et<br />
viktig grunnlag <strong>for</strong> å prioritere tiltak i<br />
<strong>avløp</strong>ssystemet. Overvåking av denne<br />
typen er <strong>og</strong>så helt nødvendig <strong>for</strong> å<br />
dokumentere effekten av de tiltak som<br />
er utført.<br />
Her er er noen resultater fra undersøkelsen<br />
i perioden 2000-04:<br />
• Tilstanden i hovedfjordsystemet,<br />
som omfatter Sørfjorden, Salhusfjorden,<br />
Byfjorden, Hjeltefjorden,<br />
Grimstadfjorden, Raunefjorden <strong>og</strong><br />
Korsfjorden, er god.<br />
• De indre fjordområdene er uegnede<br />
som resipienter <strong>for</strong> <strong>avløp</strong>svann.<br />
• Flytting av utslippene fra de indre<br />
områdene til gode utslippspunkt har<br />
hatt stor effekt på vannkvaliteten,<br />
f.eks. i Nordåsvatnet, Store Lungegårds<br />
vatnet, Solheimsviken <strong>og</strong><br />
Puddefjorden.<br />
• Det oppstår lokale problemer rundt<br />
utslippene fra de nye renseanleggene<br />
med lavgradig rensing. Dette viser<br />
seg som nedslamming <strong>og</strong> endring av<br />
dyrelivet på bunnen nær utslippene.<br />
• Oksygeninnholdet i dypvannet i<br />
hovedfjordsystemet har hatt en svakt<br />
synkende tendens siste årene. Noen<br />
konkret årsak til dette er ikke funnet.<br />
Badeplasser<br />
De offentlige badeplassene i kom munen<br />
undersøkes årlig med hensyn på<br />
bakteriol<strong>og</strong>isk status. Dette gjen nomføres<br />
i samarbeid mellom Helse vernetaten<br />
<strong>og</strong> Vann- <strong>og</strong> <strong>avløp</strong>setaten. Vannkvalitetsnormer<br />
<strong>for</strong> friluftsbad setter<br />
følgende krav til badevann (se tabell).<br />
Det er registrert en bedring av vannkvaliteten<br />
på badeplassene de siste<br />
årene. I hovedsak kan dette tilskrives<br />
de <strong>for</strong>bedringer som er gjort med<br />
<strong>avløp</strong>ssystemene. Likevel står det mye<br />
arbeid igjen før alle de offentlige<br />
badeplassene har stabil, god vannkvalitet<br />
gjennom hele badesesongen.<br />
På følgende badeplasser registreres det<br />
jevnlig <strong>for</strong> høyt bakterieinnhold:<br />
• Garnes<br />
• Kalvtrevik<br />
• Holmen<br />
• Skjoldabukta<br />
De tre første ligger ved Arnavågen <strong>og</strong><br />
den fjerde i Nordåsvatnet. I tillegg<br />
ligger noen badeplasser i ”faresonen”<br />
siden de ligger i nærheten av utslipp.<br />
Selv om det i perioder er akseptabel<br />
vannkvalitet på disse plassene, så er<br />
det ønskelig å bedre sikkerheten mot<br />
<strong>for</strong>urensning. Dette gjelder f.eks. Storåkervika,<br />
Grønnskjeret <strong>og</strong> Nordnes.<br />
Inndeling av fjordsystemet<br />
EU-direktiv 91/271/EØF <strong>og</strong> det nye<br />
norske regelverket om <strong>avløp</strong>srensing<br />
skiller mellom utslipp til følsomme,<br />
normale <strong>og</strong> mindre følsomme områder.<br />
Hvert land skal utarbeide en<br />
<strong>for</strong>tegnelse over hvilken av disse<br />
kategoriene de enkelte resipienter<br />
kommer inn under. Direktivet angir<br />
grunnlaget <strong>for</strong> klassiÞseringen. Det vil<br />
føre <strong>for</strong> langt å gjengi dette her, men<br />
når det gjelder hva som betegnes som<br />
følsomme områder, kan vi sitere det<br />
som er mest relevant <strong>for</strong> <strong>Bergen</strong>:<br />
“naturlige ferskvannsinnsjøer, andre<br />
ferskvannsmasser, elvemunninger <strong>og</strong><br />
kystfarvann som er eutrofe (over-<br />
Antall E. Coli pr. 100 ml vann<br />
God egnet som badevann < 100<br />
Mindre egnet som badevann 100 - 1000<br />
Uegnet som badevann > 1000<br />
FORSLAG HOVEDPLAN FOR AVLØP OG VANNMILJØ <strong>2005</strong>-<strong>2015</strong> • 21
De store utslippene er ß yttet til gode utslippspunkt, men ved store nedbørmengder kan <strong>avløp</strong>svann<br />
gå i overløp til de indre havnebassengene.<br />
<strong>og</strong> Flesland renseanlegg at det er lite<br />
samvirke mellom utslippene. Basert på<br />
disse iakttakelsene <strong>og</strong> tid ligere enkeltundersøkelser<br />
kan hoved fjord systemet<br />
rundt <strong>Bergen</strong> deles inn i følgende<br />
naturgitte resipientområder:<br />
• Sørfjorden<br />
• Salhusfjorden<br />
• Byfjorden<br />
• Vatlestraumen - Hjeltefjorden<br />
• Grimstadfjordområdet<br />
• Raunefjorden<br />
• Fanafjorden/Lysefjorden/Korsfjorden<br />
Se vedlagte kart.<br />
gjødslet), eller som på kort tid kan bli<br />
eutrofe dersom det ikke treffes vernetiltak.”<br />
Med mindre følsomme områder<br />
menes:<br />
“En havvannsmasse eller et havvannsområde<br />
kan registreres som mindre<br />
følsomt område dersom utslipp av<br />
<strong>avløp</strong>svann ikke har skadevirkninger<br />
på miljøet på grunn av områdets<br />
morfol<strong>og</strong>i (land<strong>for</strong>m), hydrol<strong>og</strong>i eller<br />
særskilte hydrauliske <strong>for</strong>hold.”<br />
Statens <strong>for</strong>urensningstilsyn har gjennomført<br />
en klassiÞsering av sjøområdene<br />
i Norge. Hele hovedfjordsystemet<br />
rundt <strong>Bergen</strong> er klassiÞsert<br />
Tabell 8.1 Fordeling av utslipp på resipienter<br />
som mindre følsomt område, med<br />
unntak av Grimstadfjordområdet, som<br />
omfatter Nordåsvatnet, Grimstadfjorden,<br />
Mathopen <strong>og</strong> Dolvik. Dette<br />
området er klassiÞsert som følsomt.<br />
KlassiÞseringen har betydning <strong>for</strong><br />
rensekravene som stilles <strong>for</strong> utslipp til<br />
de ulike sjøområdene.<br />
Utslipp fra bebyggelsen i <strong>Bergen</strong><br />
<strong>for</strong>deler seg over det meste av hovedfjordsystemet,<br />
med et naturlig tyngdepunkt<br />
i Byfjorden. Selv om det ikke<br />
<strong>for</strong>eligger nøyaktige studier av sprednin<br />
gen fra alle hovedutslippene, så<br />
indikerer undersøkelser av utslippene<br />
fra Holen, Ytre Sandviken, Kvernevik<br />
Resipientsoner Personekvivalenter 2004<br />
(bosatte <strong>og</strong> arbeidsplasser)<br />
Sørfjorden 17 568<br />
Salhusfjorden 5 628<br />
Byfjorden 144 601<br />
Vatlestraumen-Hjeltefjorden 3 912<br />
Grimstadfjorden 54 170<br />
Raunefjorden 58 749<br />
Fanafjorden 6 368<br />
Lysefjorden 667<br />
Bjørnefjorden via Osvassdraget 567<br />
Sum 292 231<br />
I tillegg kommer utslipp fra industri, der næringsmiddelproduksjon<br />
representerer den største belastningen.<br />
Basert på befolkningsdata <strong>og</strong> in<strong>for</strong>masjon<br />
om arbeidsplasser er utslippenes<br />
størrelse <strong>for</strong>delt på de ulike resipientene,<br />
i personekvivalenter (pe), vist i<br />
tabell 8.1. En arbeidsplass er her<br />
omregnet til 0,4 pe.<br />
Tiltak<br />
Forurensede sedimenter<br />
Det er utarbeidet en tiltaksplan <strong>for</strong><br />
opprydding i <strong>Bergen</strong> havn. Det er<br />
gjennomført en rekke tilleggsundersøkelser,<br />
<strong>og</strong> det er avdekket at det ennå<br />
Þnnes aktive kilder til PCB-<strong>for</strong>urensing<br />
fra land. Det er ikke avklart<br />
hvilken betydning dette vil få <strong>for</strong> det<br />
videre arbeid, men det er sann synlig at<br />
disse kildene må avskjæres før det kan<br />
gjøres noe med sedimen tene. Siden<br />
PCB-<strong>for</strong>urensnin gen er <strong>for</strong>holdsvis<br />
diffus kan det bli et omfat tende arbeid<br />
på land før sedi mentene kan tildekkes<br />
eller fjernes. Dette arbeidet kan inkludere<br />
tiltak i over vann systemet, se <strong>for</strong><br />
øvrig kapittel ”Vann i by”.<br />
Prosjektet ”Tiltaksplan <strong>for</strong> <strong>Bergen</strong><br />
havn” styres av staten ved fylkesmannen<br />
i Hordaland. Det er ikke<br />
avklart hvordan kostnadene ved en<br />
opprydning skal <strong>for</strong>deles. I prinsippet<br />
skal <strong>for</strong>urenser betale, men siden mye<br />
av <strong>for</strong>urensningen kommer fra nedlagte<br />
virksomheter <strong>og</strong> diffuse kilder,<br />
f. eks. murpuss på bygninger, må en<br />
regne med at det offentlige må dekke<br />
hovedtyngden av kostnadene. Det må<br />
kunne <strong>for</strong>ventes at staten tar det<br />
vesentligste av disse kostnadene, men<br />
<strong>kommune</strong>n må nok <strong>og</strong>så stille midler<br />
til disposisjon til opprydningen.<br />
22 • FORSLAG HOVEDPLAN FOR AVLØP OG VANNMILJØ <strong>2005</strong>-<strong>2015</strong>
Vannkvaliteten i fjordsystemet<br />
Tilstanden i fjordene skal overvåkes<br />
<strong>og</strong> byfjordundersøkelsen videreføres.<br />
En ny hovedundersøkelse som går<br />
over fem år <strong>for</strong>utsettes igangsatt i<br />
2010. Før den tid gjennomføres enkeltundersøkelser<br />
med vekt på spesiÞkke<br />
problemområder <strong>og</strong> overvåking av<br />
eventuelle endringer som følger av<br />
tiltak. Det vil <strong>og</strong>så bli tatt enkelte<br />
prøver av oksygeninnholdet i dypvannet<br />
<strong>for</strong> å se om den negative trenden,<br />
spesielt i Sørfjorden, <strong>for</strong>tsetter.<br />
Byfjordundersøkelsen beskriver inngående<br />
tilstanden i vannmasser <strong>og</strong><br />
sediment i de enkelte deler av fjordsystemet.<br />
Dynamikken i transporten<br />
av vann mellom disse delene <strong>og</strong><br />
utvekslingen av vann med havet<br />
uten<strong>for</strong> er imidlertid mindre beskrevet.<br />
Det er gjennomført utredninger som<br />
gir en <strong>for</strong>holdsvis grov oversikt over<br />
hvordan strømmene går, <strong>og</strong> det er gjort<br />
enkeltmålinger <strong>og</strong> beregninger <strong>for</strong><br />
mindre områder. For å kunne <strong>for</strong>utsi<br />
hvordan <strong>for</strong>urensning vil spre seg er<br />
det imidlertid behov <strong>for</strong> å etablere en<br />
modell <strong>for</strong> hele fjordsystemet rundt<br />
<strong>Bergen</strong>. Forskningsmiljøet i <strong>Bergen</strong><br />
har planer om å sette igang arbeid med<br />
modellering dersom de får ressurser.<br />
En modell vil kunne være et verktøy i<br />
beredskapssammenheng <strong>og</strong>så <strong>for</strong><br />
andre enn <strong>Bergen</strong> <strong>kommune</strong>, f. eks.<br />
Kystverket <strong>og</strong> Forsvaret.<br />
<strong>Bergen</strong> <strong>kommune</strong> vil bidra til å få i<br />
gang arbeidet med å lage et egnet<br />
modellverktøy <strong>for</strong> simulering av<br />
vannstrømmene i fjordene. Dette vil<br />
øke <strong>for</strong>ståelsen av hvordan utslippene<br />
fra renseanleggene påvirker vannmassene,<br />
<strong>og</strong> en vil kunne <strong>for</strong>utsi<br />
spredningsretning <strong>og</strong> inßuensområde<br />
<strong>for</strong> en akutt <strong>for</strong>urensning, f. eks. av<br />
olje eller <strong>avløp</strong>svann.<br />
Når det gjelder rensetiltak henvises til<br />
kapittel om renseanleggene.<br />
Badeplasser<br />
Overvåkingen av de offentlige badeplassene<br />
skal videreføres <strong>og</strong> kilder til<br />
bakteriol<strong>og</strong>isk <strong>for</strong>urensning skal oppspores.<br />
Når det avdekkes at <strong>for</strong>urensnin<br />
gen har sin årsak i mangler ved<br />
<strong>avløp</strong>ssystemet skal utbedring av disse<br />
manglene gis topp prioritet.<br />
© FOTONOR W930075<br />
FORSLAG HOVEDPLAN FOR AVLØP OG VANNMILJØ <strong>2005</strong>-<strong>2015</strong> • 23
9. Transportsystemet<br />
Avløpsnettets hovedoppgave er å samle opp <strong>og</strong> lede bort spillvann <strong>og</strong> overvann (regnvann), samt<br />
dreneringsvann fra bygninger <strong>og</strong> veier. Dette skal skje til minst mulig sjenanse <strong>for</strong> publikum, <strong>og</strong><br />
med en rimelig sikkerhet mot uhell. Avløpsnettet skal i prinsippet utgjøre et tett system.<br />
Innledning<br />
Det offentlige <strong>avløp</strong>snettet i <strong>Bergen</strong><br />
består av nesten 1200 km med <strong>avløp</strong>sledninger.<br />
Av dette er ca. 400 km med<br />
separate spillvannsledninger, 400 km<br />
fellesledninger <strong>og</strong> nesten 400 km med<br />
separate overvannsledninger. Ca. 60<br />
km av <strong>avløp</strong>ssystemet ligger i tunnel er.<br />
For å transportere <strong>avløp</strong>svannet fra lavtliggende<br />
bebyggelse er det bygget<br />
124 pumpestasjoner. De minste løfter<br />
5 liter i sekundet, mens de største<br />
sender 500 liter i sekundet videre mot<br />
rense anleggene. Lengden på det pri vate<br />
<strong>avløp</strong>snettet er ikke kjent, men den<br />
antas å være i størrelsesorden 1000 km.<br />
Mål<br />
• Offentlig <strong>avløp</strong>snett skal dekke<br />
nødvendige <strong>avløp</strong>stjenester i områder<br />
der dette er naturlig. Private<br />
<strong>avløp</strong>sanlegg kan benyttes i områder<br />
der det ligger til rette <strong>for</strong> det.<br />
• Alle godkjente nye utbyggingsområder<br />
skal ha en tilfredsstillende<br />
<strong>avløp</strong>shåndtering.<br />
• Offentlig <strong>avløp</strong>snett skal som hovedregel<br />
knyttes til renseanlegg.<br />
Overføringssystem eller nye renseanlegg<br />
skal vurderes etablert <strong>for</strong> å<br />
unngå nyetablering av private slamavskillere<br />
med utslipp via offentlig<br />
nett.<br />
• Transportsystemet skal ha en<br />
standard som sikrer at <strong>avløp</strong>svann<br />
føres fra ”produsenten” til renseanlegget<br />
uten vesentlige ulemper<br />
eller sjenanse <strong>for</strong> omgivelsene.<br />
Spesielt skal sårbare vann<strong>for</strong>ekomster,<br />
som vassdrag <strong>og</strong> badeplasser,<br />
skjermes mot utslipp.<br />
• Utslipp i vassdrag <strong>og</strong> sjøområder<br />
med dårlig vannutskifting kan skje<br />
gjennom overløp, spesielt ved sterk<br />
nedbør. Overløpene skal plasseres<br />
<strong>og</strong> dimensjoneres slik at utslippene<br />
ikke overskrider tålegrensen til den<br />
enkelte vann<strong>for</strong>ekomst, <strong>og</strong> slik at<br />
oppstuvning i nettet ikke medfører<br />
skade.<br />
• Avløpsnettet skal drives, vedlikeholdes<br />
<strong>og</strong> <strong>for</strong>nyes på samfunnsøkono<br />
misk sett mest optimale måte.<br />
Dette innebærer at både <strong>avløp</strong>stekniske<br />
hensyn <strong>og</strong> kostnader<br />
knyttet til ulemper <strong>og</strong> skader skal<br />
trekkes inn i vurderinger av om<br />
tiltak skal gjennomføres, uavhengig<br />
av om det er det offentlige eller<br />
private som må dekke kostnadene.<br />
• Akutte drifts<strong>for</strong>styrrelser i <strong>avløp</strong>snettet<br />
som medfører utslipp til<br />
sårbare resipienter, eller som<br />
medfører store ulemper, skal være<br />
utbedret senest innen 24 timer etter<br />
at <strong>for</strong>holdet ble oppdaget.<br />
Status<br />
Avløpssystemet<br />
For sentrumsområdene <strong>og</strong> områder<br />
bygget ut før ca. 1965, er <strong>avløp</strong>ssystemene<br />
i hovedsak bygget som<br />
fellessystemer. Dvs. at spillvann <strong>og</strong><br />
overvann (regnvann) blir ledet i<br />
samme rør. Med de nedbørmengder vi<br />
har i <strong>Bergen</strong>, gir dette svært store<br />
vannmengder som må transporteres<br />
fram til renseanleggene <strong>og</strong> renses. For<br />
sammenligningens skyld nevnes at vi<br />
har ca. 3 ganger så høy årsnedbør som<br />
Oslo <strong>og</strong> over dobbelt så høy som<br />
Trondheim. Det er ikke teknisk eller<br />
økonomisk <strong>for</strong>svarlig å dimensjonere<br />
<strong>avløp</strong>sanleggene <strong>for</strong> å transportere alt<br />
dette vannet til renseanleggene. Det er<br />
der<strong>for</strong> etablert overløp som slipper<br />
<strong>for</strong>tynnet <strong>avløp</strong>svann ut i nærliggende<br />
resipienter ved stor nedbør. Dette er<br />
altså en planlagt, men likevel uønsket<br />
<strong>for</strong>urensning.<br />
© NorPhoto/R. Strand<br />
De storenedbørmengdene i <strong>Bergen</strong> representerer en ut<strong>for</strong>dring <strong>for</strong> <strong>avløp</strong>ssystemet.<br />
<strong>Hovedplan</strong> <strong>for</strong> <strong>avløp</strong> <strong>og</strong> <strong>vannmiljø</strong><br />
1997 – 2007 la opp til at felles systemet<br />
i hovedsak skal beholdes i de gamle<br />
bydelene, men at det bygges egne overvannssystem<br />
der dette kan <strong>for</strong>svares ut<br />
fra en kost-/nyttevurdering. Det er <strong>og</strong>så<br />
lagt opp til at rent overvann fra<br />
ubebygde områder skal føres utenom<br />
fellessystemet. De siste årene er det<br />
gjennomført noe mer omfattende<br />
separeringstiltak enn det hovedplanen<br />
planen fra 1997 la opp til. All ny<br />
utbygging skjer etter separat systemet.<br />
Dessuten søker en nå å ta vare på <strong>og</strong><br />
24 • FORSLAG HOVEDPLAN FOR AVLØP OG VANNMILJØ <strong>2005</strong>-<strong>2015</strong>
lede regnvannet vekk på andre måter<br />
enn i rør, jfr. kapittel ”Vann i by”.<br />
Det er under oppbygging datamodeller<br />
<strong>for</strong> <strong>avløp</strong>systemet. Modellene simulerer<br />
vannstrømmer, <strong>og</strong> de er viktige<br />
verktøy <strong>for</strong> prioritering av tiltak som<br />
kan bidra til optimalisering av <strong>avløp</strong>systemet,<br />
slik at overløpsdrift reduseres<br />
<strong>og</strong> oversvømmelser <strong>for</strong>e bygges.<br />
Ved utgangen av <strong>2005</strong> er modellene<br />
<strong>for</strong> store deler av Ytre Sandviken <strong>og</strong><br />
Holen <strong>avløp</strong>sområder etablert.<br />
I <strong>Bergen</strong> har vi tradisjonelt små problemer<br />
med ßom <strong>og</strong> kjelleroversvømmelser<br />
som følge av oppstuvning i<br />
<strong>avløp</strong>snettet. De senere år har vi imidlertid<br />
sett en økning av denne type<br />
problemer. Hovedårsaker til dette er:<br />
• Det bygges stadig lavere i terrenget,<br />
<strong>og</strong> med mindre sikkerhetsmarginer i<br />
<strong>for</strong>hold til naturlige bekker <strong>og</strong><br />
vassdrag.<br />
• Det bygges stadig på <strong>avløp</strong>s systemene<br />
slik at disse belastes mer, uten at<br />
det er gjort <strong>for</strong>sterkingstiltak på<br />
disse eller at tilrenningen av fremmedvann<br />
til systemene er redusert.<br />
• Flomveier endres eller bebygges.<br />
• Det er et økende antall tilfeller med<br />
uvanlig stor nedbør. Forskere mener<br />
at den økte nedbøren som er observert<br />
kan være en del av en trend som<br />
vil <strong>for</strong>tsette i årene som kommer.<br />
<strong>Bergen</strong> <strong>kommune</strong> har satt fokus på<br />
disse problemer knyttet til overvann<br />
siste årene. Det er utarbeidet nye<br />
retningslinjer <strong>for</strong> håndtering av overvann.<br />
Retningslinjene inngår i den<br />
nylig reviderte VA-normen.<br />
Kommunale <strong>avløp</strong>sområder<br />
Utbredelse av det offentlige <strong>avløp</strong>snettet<br />
<strong>og</strong> planer <strong>for</strong> videre utbygging<br />
blir samordnet med arealdelen i<br />
<strong>kommune</strong>planen <strong>og</strong> tilpasset de øvrige<br />
føringene i bystyrets <strong>kommune</strong> planvedtak.<br />
Samtidig vurderes utvidelser<br />
av <strong>avløp</strong>snettet i <strong>for</strong>hold til behov <strong>for</strong><br />
opprydding i utilfredsstillende <strong>for</strong>hold.<br />
I <strong>2005</strong> er 89% av <strong>Bergen</strong>s innbyggere<br />
tilknyttet det offentlige <strong>avløp</strong>snettet.<br />
Den normale Þnansiering av <strong>avløp</strong>snettet<br />
er at <strong>kommune</strong>n dekker framføring<br />
av hovedledninger til feltene,<br />
For <strong>avløp</strong>sanleggene i Sentrum, Sandviken <strong>og</strong> på Laksevåg er det lagt vekt på å tilpasse anleggene til<br />
omgivelsene. Her er pumpestasjonen ved plassen til tønnebålet i Kirkebukten. På neste side vises<br />
stasjonen i Damsgårdsveien .<br />
mens utbygger dekker det interne<br />
<strong>for</strong>delingsnettet. I enkelte tilfeller må<br />
imidlertid utbyggeren bidra <strong>og</strong>så til<br />
framføring av hovedledningene til<br />
feltet. I andre utbyggingsområder<br />
bidrar <strong>kommune</strong>n <strong>og</strong>så til framføring<br />
av interne hovedledninger som skal<br />
overtas til offentlig drift <strong>og</strong> vedlikehold<br />
dersom disse legger til rette <strong>for</strong><br />
sanering av eksisterende utslipp.<br />
En rekke områder med spredt bebyggelse<br />
med stor avstand til offentlig<br />
<strong>avløp</strong>ssystem har private <strong>avløp</strong>sløsninger.<br />
Disse løsningene er av ulik<br />
kvalitet, men fungerer i mange tilfeller<br />
tilfredsstillende ut fra dagens <strong>for</strong>hold<br />
<strong>og</strong> basert på at det ikke skal skje noen<br />
større <strong>for</strong>tetting i området. Situasjonen<br />
i dag er imidlertid at mange av disse<br />
områdene med spredt bebyggelse, <strong>og</strong><br />
som ikke har status som utbyggingseller<br />
<strong>for</strong>tettingsområde i <strong>kommune</strong>planen,<br />
er under stort utbyggingspress.<br />
Dermed etableres separate, private<br />
løsninger eller lange private ledninger<br />
fram til offentlig anlegg. På lengre sikt<br />
er dette betenkelig <strong>for</strong>di det øker risikoen<br />
<strong>for</strong> lekkasjer <strong>og</strong> ulemper <strong>for</strong> lokalmiljøene.<br />
I slike områder er framføring<br />
av offentlig <strong>avløp</strong>sanlegg aktuelt.<br />
I områder med vann<strong>for</strong>syning basert<br />
på private brønner eller borrhullsløsnin<br />
ger, kombinert med <strong>avløp</strong>ssystem<br />
basert på inÞltrasjonsløsninger, kan<br />
hensynet til en tilfredsstillende vann<strong>for</strong>syning<br />
<strong>og</strong>så være et viktig argument<br />
<strong>for</strong> utbygging av offentlig <strong>avløp</strong>snett.<br />
I dagens situasjon blir stort sett<br />
bygging av vann- <strong>og</strong> <strong>avløp</strong>snett koordinert<br />
når <strong>kommune</strong>n går inn i slike<br />
spredt bygde områder.<br />
For at eksisterende <strong>avløp</strong>ssystemer<br />
skal være i stand til å ta imot større<br />
belastninger gjennom <strong>for</strong>tettingsprosjekter<br />
eller ved at det bygges i endepunktene<br />
av systemene, må det settes<br />
inn innsats <strong>for</strong> å øke kapasiteten til de<br />
aktuelle <strong>avløp</strong>sledningene <strong>og</strong> samtidig<br />
redusere innlekking av overvann.<br />
Kvalitet<br />
En stor del av <strong>avløp</strong>snettet er etablert<br />
før det ble stilt tilsvarende tetthetskrav<br />
til ledningene som i dag. Kravene til<br />
materialkvalitet var heller ikke de<br />
samme. Dette innebærer at ledninger<br />
lagt før ca. 1970 må betraktes som<br />
utette. I <strong>Bergen</strong> gjelder dette ca. 500<br />
km offentlige spillvanns- <strong>og</strong> fellesledninger.<br />
Det samme er tilfelle <strong>for</strong><br />
ßere hundre km med private stikkledninger.<br />
Utette ledninger fører til at spillvann<br />
lekker ut i sårbare vann<strong>for</strong>ekomster.<br />
Når det regner lekker det vann inn i<br />
ledningene slik at systemet overbelastes,<br />
med økte overløpsutslipp<br />
som resultat.<br />
FORSLAG HOVEDPLAN FOR AVLØP OG VANNMILJØ <strong>2005</strong>-<strong>2015</strong> • 25
Avløpsanlegg som bygges i dag <strong>for</strong>utsettes<br />
å ha en levetid på minst 100 år.<br />
Anlegg som er bygget før 1970 har<br />
imidlertid sterkt redusert funksjonsevne<br />
allerede etter 40-50 år. Skjøtene<br />
er utette <strong>og</strong> rørene sprekker <strong>og</strong> bryter<br />
sammen. Fornyingsbehovet er altså<br />
stort, <strong>og</strong> det vil kreve en kraftig<br />
innsats å holde tritt med <strong>for</strong>fallet.<br />
Fornying<br />
Før 2000 var fokus nesten utelukkende<br />
rettet mot utbygging av nye hovedtransportsystem<br />
<strong>og</strong> renseanlegg. Det<br />
ble <strong>for</strong>nyet 1-3 km ledning pr. år <strong>og</strong><br />
dette <strong>for</strong>egikk stort sett i by<strong>for</strong>nyingsområdene<br />
i sentrum. Etter 2000 er<br />
tempoet skrudd vesentlig opp <strong>og</strong> det er<br />
<strong>for</strong>nyet ca. 40 km <strong>avløp</strong>sledninger i<br />
perioden 2000 - <strong>2005</strong>. Det betyr at vi<br />
nesten er oppe på det nivået som er<br />
lagt opp til i <strong>Hovedplan</strong> <strong>for</strong> <strong>avløp</strong> <strong>og</strong><br />
<strong>vannmiljø</strong> 1997 – 2007, <strong>og</strong> som videreføres<br />
som mål i denne planen; årlig<br />
<strong>for</strong>nying 1-1,5% av lednings nettets<br />
totallengde. For spillvanns- <strong>og</strong> fellesledningene,<br />
som i dag har en lengde<br />
på ca. 800 km, representerer dette en<br />
årlig <strong>for</strong>nying av 8-12 km. I tillegg til<br />
dette kommer de separate overvannsledningene,<br />
men <strong>for</strong>nyings behovet <strong>for</strong><br />
disse antas å være mindre.<br />
Det er imidlertid en ut<strong>for</strong>dring å holde<br />
<strong>for</strong>nyingsvolumet på et så høyt nivå.<br />
Det er krevende å framskaffe nødvendig<br />
grunnlag <strong>for</strong> prioritering mellom<br />
de enkelte delene av ledningsnettet.<br />
Videre krever selve utførelsen mye av<br />
teknisk <strong>og</strong> økonomisk oppfølging av<br />
utførende entreprenører.<br />
Etter 2002 er det inngått årlige rammeavtaler<br />
med entreprenører om utførelse<br />
av <strong>for</strong>nying ved hjelp av gravefrie<br />
løsninger (”No-Dig-metoder”). Denne<br />
type <strong>for</strong>nying <strong>for</strong>egår enkelt sagt ved<br />
ulike metoder der et nytt rør trekkes<br />
inn i det gamle, uten at det er behov<br />
<strong>for</strong> å grave, bortsett fra i enkelte<br />
punkt. Disse metodene har åpenbare<br />
<strong>for</strong>deler som hurtig gjennomføring,<br />
kostnadseffek tivitet <strong>og</strong> sist, men ikke<br />
minst: mindre ulemper <strong>for</strong> traÞkken <strong>og</strong><br />
omgivelsene. Denne type rør<strong>for</strong>nying<br />
kan benyttes der røret ikke er kollapset<br />
<strong>og</strong> der ikke hensynet til annen infrastruktur<br />
tilsier at det er mest <strong>for</strong>nuftig<br />
Fornying av <strong>avløp</strong>sledning med No-Dig løsning.<br />
å grave. Rammeavtalene har i vesentlig<br />
grad bidratt til at <strong>for</strong>nyingstakten<br />
nå er så høy som den er.<br />
Akutte driftsproblemer <strong>og</strong> skjerming<br />
av sårbare vann<strong>for</strong>ekomster som vassdrag<br />
<strong>og</strong> badeplasser er styrende <strong>for</strong><br />
prioriteringen av <strong>for</strong>nyingstil tak ene,<br />
jfr. kapittel om vassdragene. I tillegg<br />
brukes store ressurser i tilknyt ning til<br />
andre infrastrukturtiltak, som f. eks.<br />
<strong>Bergen</strong>spr<strong>og</strong>rammet.<br />
Fornyingen av private stikkledninger<br />
bør helst skje samtidig som arbeidet<br />
utføres på de offentlige ledningene,<br />
slik at området kan ”friskmeldes” etter<br />
et <strong>for</strong>nyingsprosjekt. Ulike modeller<br />
<strong>for</strong> slike prosjekt er <strong>for</strong>søkt uten at<br />
samspillet mellom <strong>kommune</strong>n <strong>og</strong> de<br />
private helt har funnet sin endelige<br />
<strong>for</strong>m. Erfaringen er at <strong>for</strong>nying av<br />
private ledninger krever en betydelig<br />
innsats i <strong>for</strong>m av dokumentasjon,<br />
in<strong>for</strong>masjon <strong>og</strong> saksbehandling. De<br />
ßeste abonnentene våre er imidlertid<br />
miljøbevisste <strong>og</strong> de ønsker å holde<br />
sine anlegg i orden. Når tilstrekkelig<br />
arbeid er lagt ned i <strong>for</strong>kant slik at den<br />
enkelte blir oppmerksom på tilstanden<br />
til stikkledningen, <strong>og</strong> de blir gitt den<br />
nødvendige oppfølging underveis, så<br />
ser vi at viljen til handling er der <strong>og</strong> at<br />
resultatene kommer. I <strong>og</strong> med at denne<br />
aktiviteten er så pass ressurskrevende,<br />
kan det imidlertid være en viss fare <strong>for</strong><br />
at <strong>for</strong>nyingstakten på det offentlige<br />
26 • FORSLAG HOVEDPLAN FOR AVLØP OG VANNMILJØ <strong>2005</strong>-<strong>2015</strong>
Dette er en ledning med behov <strong>for</strong> <strong>for</strong>nying!<br />
nettet blir skadelidende dersom <strong>for</strong><br />
store ressurser må brukes på det<br />
private nettet.<br />
Tiltak<br />
• Alle utbyggingsområder i <strong>kommune</strong>planen<br />
skal tilkobles godkjent<br />
kommunal <strong>avløp</strong>sløsning. Det skal i<br />
tillegg tilrettelegges <strong>for</strong> opprydding i<br />
eksisterende <strong>avløp</strong>s<strong>for</strong> hold i randsonen<br />
til disse områdene. Følgende<br />
områder i gjeldende <strong>kommune</strong>plan<br />
vil kreve utbygging av hoved<strong>avløp</strong>sanlegg<br />
i offentlig regi, eventuelt med<br />
økonomisk bidrag fra utbyggere:<br />
- Hylkje – Haukås<br />
- Dyngelandsåsen<br />
- Spåkevatn – Stemmevatn<br />
• Overføring av offentlige utslipp til<br />
eksisterende renseanlegg skal<br />
utredes <strong>og</strong> eventuelt utføres <strong>for</strong><br />
følgende områder der utslippene i<br />
dag skjer fra private slamavskillere<br />
via offentlig nett:<br />
- Indre del av Fanafjorden<br />
- Mildevågen<br />
- Hilleren<br />
- Brøstaneset<br />
- Tertnes<br />
• Behov <strong>for</strong> sanering av eksisterende<br />
utslipp til sårbare vann<strong>for</strong>ekomster<br />
vurderes kontinuerlig. Aktuelle<br />
områder <strong>for</strong> sanering er:<br />
- Haukeland i Arna<br />
- Våganeset / Åstveit<br />
- Hjellestadvika<br />
- Milde<br />
• Det legges ikke opp til utbygging av<br />
offentlig <strong>avløp</strong>snett i spredtbygde<br />
områder der eksisterende private<br />
<strong>avløp</strong>sløsninger fungerer miljø messig<br />
tilfredsstillende, <strong>og</strong> det ikke <strong>for</strong>eligger<br />
planer om utbygging i<br />
<strong>kommune</strong>planen.<br />
• For å sikre at anleggene som bygges<br />
i dag har tilstrekkelig kvalitet til at<br />
de kan opprettholde tilfredsstillende<br />
funksjonsevne i 100 år, må det stil les<br />
krav til utførelsen av anleg gene. I<br />
tillegg til at internasjonale <strong>og</strong> nasjonale<br />
standarder skal følges, skal nye<br />
offentlige anlegg i <strong>Bergen</strong> tilfredsstille<br />
<strong>Bergen</strong> <strong>kommune</strong>s VA-norm.<br />
Private anlegg skal bygges i samsvar<br />
med Sanitærbestemmelser <strong>for</strong><br />
<strong>Bergen</strong> <strong>kommune</strong>. VA-normen <strong>og</strong><br />
Sanitærbestemmelsene er nylig<br />
revidert <strong>og</strong> vedtatt av bystyret. Etter<br />
revisjonen av plan- <strong>og</strong> bygningsloven<br />
i 1997 er <strong>kommune</strong>ns kontroll<br />
av utførelsen av både private VAanlegg<br />
<strong>og</strong> anlegg som <strong>for</strong>utsettes<br />
overtatt til offentlig vedlikehold<br />
kraftig redusert. Det er grunn til å tro<br />
at egenkontrollen som loven legger<br />
opp til ikke er tilstrekkelig til å sikre<br />
tilfredsstillende kvalitet. Økt kontrollvirksomhet<br />
fra <strong>kommune</strong>ns side kan<br />
dermed være nødvendig.<br />
• Det skal utarbeides en plan <strong>for</strong> drift<br />
<strong>og</strong> vedlikehold av transportsystemet.<br />
• For å nå målet om at drifts<strong>for</strong>styrrelser<br />
som medfører store ulemper<br />
skal være utbedret innen 24 timer,<br />
skal alle viktige pumpestasjoner <strong>og</strong><br />
overløp være tilkoblet <strong>kommune</strong>ns<br />
styrings- <strong>og</strong> overvåkingssystem. Feil<br />
blir dermed automatisk meldt til den<br />
døgnbemannede vaktsentralen.<br />
• 1% av de offentlige <strong>avløp</strong>slednin gene<br />
skal <strong>for</strong>nyes årlig. Det inne bærer at<br />
10-12 km ledning må <strong>for</strong> nyes hvert<br />
år. Denne <strong>for</strong>nyings takten representerer<br />
en kostnad på ca. 50 mill. kr pr.<br />
år. Fornying er i økono misk <strong>for</strong>stand<br />
å betrakte som vedlike hold, <strong>og</strong> kostnadene<br />
dekkes over drifts budsjettet.<br />
For å holde kostnad ene nede, <strong>og</strong> <strong>for</strong> å<br />
redusere ulem pene <strong>for</strong> omgivelsene,<br />
skal gravefrie løs nin ger velges der<br />
det ligger til rette <strong>for</strong> det. Det skal<br />
utarbeides et <strong>for</strong>nyingspr<strong>og</strong>ram som<br />
rulleres årlig der tiltakene rangeres ut<br />
fra følgende prioritering:<br />
1. Akutte problemer som medfører<br />
fare <strong>for</strong> helseskade, f. eks.<br />
mangler ved anlegg i nedbørfelt<br />
til drikke vannskilder.<br />
2. Ved fare <strong>for</strong> skade på eiendommer<br />
<strong>og</strong> anlegg.<br />
3. Skjerming av sårbare vann<strong>for</strong>ekomster<br />
som vassdrag <strong>og</strong><br />
offentlige badeplasser.<br />
4. Reduksjon av fremmedvann i<br />
<strong>avløp</strong>ssystemet <strong>for</strong> å bedre driften<br />
av renseanleggene, redusere overløpsdrift<br />
<strong>og</strong> pumpekostnader.<br />
5. Reduksjon av kostnader ved <strong>for</strong>nying<br />
av u<strong>for</strong>holdmessig driftskrevende<br />
anleggsdeler.<br />
• I tillegg til selvstendige, <strong>avløp</strong>sfaglige<br />
prioriteringer av <strong>for</strong>nyingsprosjekt<br />
må det <strong>for</strong>etas en kontinuerlig<br />
vurdering om deltakelse i fellesprosjekt<br />
i <strong>for</strong>bindelse med utbygging<br />
av annen infrastruktur. Eksempel på<br />
slike prosjekt er <strong>Bergen</strong>spr<strong>og</strong>rammet<br />
der omleggingene i sentrum <strong>og</strong> på<br />
Nesttun, ringveg vest <strong>og</strong> bybanen<br />
inngår. Disse anleggene krever i dag<br />
(<strong>2005</strong>) stor ressursinnsats, <strong>og</strong> innsatsen<br />
ventes å øke i årene som<br />
kommer. Dette innebærer at prosjekt<br />
som ut fra en faglig vurdering kunne<br />
ha ventet noen år blir prioritert <strong>for</strong>di<br />
det er <strong>for</strong>nuftig <strong>og</strong> nødvendig å<br />
samordne prosjektene med andre.<br />
Dette gjelder <strong>og</strong>så der det er behov<br />
<strong>for</strong> å <strong>for</strong>nye vannledninger. Når det<br />
gjelder omlegging av <strong>avløp</strong>sanlegg<br />
på grunn av andre tiltak, <strong>for</strong>utsettes<br />
det at tiltakshaver dekker omleggings<br />
kostnaden, men at <strong>avløp</strong>svirksomheten<br />
dekker kostnader <strong>for</strong>bundet<br />
med standardheving etter<br />
nærmere avtale.<br />
• Ved <strong>for</strong>nying av offentlige <strong>avløp</strong>sledninger<br />
i sterkt traÞkkerte gater <strong>og</strong><br />
veier skal <strong>Bergen</strong> <strong>kommune</strong> sørge<br />
<strong>for</strong> at tilknyttede private stikkledninger<br />
som ligger i gaten <strong>for</strong>nyes<br />
samtidig. Dette skal gjøres <strong>for</strong> å<br />
sikre en helhetlig <strong>for</strong>nying av<br />
lednings anleggene i gaten, samtidig<br />
som det blir lettere å holde planlagt<br />
framdrift <strong>for</strong>di en slipper å vente på<br />
at den enkelte huseier skal gjøre sin<br />
del av jobben før arbeidene ferdigstilles,<br />
<strong>og</strong> gaten kan asfalteres.<br />
Arbeidet utføres i <strong>kommune</strong>ns regi<br />
<strong>og</strong> <strong>kommune</strong>n er over<strong>for</strong> ledningseierne<br />
ansvarlig <strong>for</strong> kvaliteten på<br />
arbeidet. Huseier vil fremdeles ha<br />
eier- <strong>og</strong> driftsansvar <strong>for</strong> stikkledningen<br />
helt fram til offentlig ledning.<br />
FORSLAG HOVEDPLAN FOR AVLØP OG VANNMILJØ <strong>2005</strong>-<strong>2015</strong> • 27
<strong>Bergen</strong>sdalen er en U-dal som gir oss ut<strong>for</strong>dringer med tanke på overß atevann. I våre planer vil det bli bygt et takrennesystem på begge sider av dalen <strong>for</strong><br />
å fange opp dette vannet <strong>og</strong> lede det direkte ut i Byfjorden.<br />
Kostnadene <strong>for</strong> anleggene i offentlig<br />
veggrunn dekkes av <strong>kommune</strong>n.<br />
Kostnaden <strong>for</strong> det offentlige prosjektet<br />
vil med dette gå noe opp,<br />
men totalt sett vil en slik gjennomføringsmodell<br />
være den mest effektive,<br />
<strong>og</strong> gi reduserte samfunnskostnader.<br />
Når det gjelder <strong>for</strong>nying<br />
av stikkledningene utenom offentlig<br />
veggrunn så må dette utføres <strong>og</strong><br />
bekostes av den enkelte ledningseier,<br />
<strong>og</strong> de står fritt til å velge<br />
entreprenør til utførelsen.<br />
• I løpet av hovedplanperioden skal<br />
det være etablert datamodeller <strong>for</strong><br />
alle de store <strong>avløp</strong>sområdene i<br />
<strong>kommune</strong>n. Modellene er verktøy<br />
<strong>for</strong> optimalisering av <strong>avløp</strong>s systemene,<br />
slik at tiltak settes inn først der<br />
miljøgevinsten er størst i <strong>for</strong>hold til<br />
kostnader. Kapasiteten skal beregnes<br />
<strong>og</strong> eventuelle ßaskehalser avdekkes<br />
<strong>for</strong> <strong>avløp</strong>ssystem nedstrøms nye<br />
utbyggingsområder. Optimaliseringen<br />
av <strong>avløp</strong>systemene vil <strong>og</strong>så<br />
bidra til at driftskostnader kan reduseres.<br />
Modellene skal utarbeides i<br />
<strong>kommune</strong>ns egen regi slik at<br />
anleggs eier bygger opp <strong>og</strong> vedlikeholder<br />
nødvendig kunnskap om<br />
<strong>avløp</strong>ssystemene. På tidspunktet <strong>for</strong><br />
utarbeidelsen av denne hovedplanen<br />
er det utarbeidet modeller <strong>for</strong> store<br />
deler av <strong>avløp</strong>sområdene til Ytre<br />
Sandviken <strong>og</strong> Holen renseanlegg.<br />
• <strong>Bergen</strong> <strong>kommune</strong> skal ha økt fokus<br />
på overvannshåndtering i årene som<br />
kommer. Alle nye <strong>avløp</strong>ssystem skal<br />
bygges ut som separatsystem der<br />
overvann i størst mulig grad håndteres<br />
lokalt. Dette gjelder <strong>og</strong>så innen<strong>for</strong><br />
<strong>avløp</strong>ssoner med felles system.<br />
Nye anlegg skal dimensjo neres <strong>og</strong><br />
bygges i tråd med Retningslinjer <strong>for</strong><br />
overvannshånd tering i <strong>Bergen</strong><br />
<strong>kommune</strong>.<br />
• Med basis i modellen <strong>for</strong> Ytre<br />
Sandviken <strong>avløp</strong>sområde er det<br />
utarbeidet en tiltaksplan. Målet <strong>for</strong><br />
tiltakene er å redusere tilførselen av<br />
fremmedvann, <strong>og</strong> dermed redusere<br />
overløpsdriften til Vågen, Skuteviken<br />
<strong>og</strong> Sandviken. Tiltakene vil<br />
<strong>og</strong>så være vesentlige bidrag til å<br />
eliminere de ßomproblemene som er<br />
registrert i Skuteviken <strong>og</strong> andre<br />
steder i Sandviken. De viktigste<br />
tiltakene er:<br />
- Bygging av en ”takrenne” langs<br />
fjellsiden, i Fjellveien <strong>og</strong> ved<br />
Stemmemyren - Øyjorden, som<br />
avskjærer overvannet fra fjellsiden<br />
oven<strong>for</strong> bebyggelsen <strong>og</strong> fører det<br />
utenom <strong>avløp</strong>ssystemet til sjøen.<br />
- Fornying av ledninger som ligger<br />
under sjøvannsstanden rundt<br />
Vågen.<br />
Disse tiltakene skal utføres i løpet<br />
av hovedplanperioden. Kostnadene<br />
<strong>for</strong> tiltakene vil være ca. 50 mill. kr..<br />
• Tilsvarende som <strong>for</strong> Ytre Sandviken<br />
<strong>avløp</strong>sområde skal det utarbeides<br />
tiltaksplaner <strong>for</strong> de andre <strong>avløp</strong>ssonene<br />
etter hvert som modeller blir<br />
etablert. Ett aktuelt tiltak vil være å<br />
bygge en ”takrenne” langs Løvstakksiden,<br />
tilsvarende som i Fjellveien,<br />
<strong>for</strong> å redusere overløpsdriften til<br />
Solheimsviken. Dette tiltaket anslås<br />
til ca. 30 mill. kr.<br />
28 • FORSLAG HOVEDPLAN FOR AVLØP OG VANNMILJØ <strong>2005</strong>-<strong>2015</strong>
10. Påslipp av <strong>avløp</strong>svann<br />
Miljøgifter <strong>og</strong> andre stoff som skaper problem <strong>for</strong> <strong>avløp</strong>sanleggene,<br />
skal i størst mulig grad fjernes ved kilden.<br />
Innledning<br />
For å vite hva som kommer inn til<br />
transportsystemet <strong>og</strong> renseanleggene<br />
er det viktig å ha kontroll med de ulike<br />
påslippene fra industri, næringsbedrifter<br />
<strong>og</strong> husholdninger.<br />
I <strong>Bergen</strong> er det et overordnet mål at<br />
miljøgifter <strong>og</strong> andre skadelige stoffer<br />
skal være fjernet ved kilden. Miljøgifter,<br />
som tungmetaller, PCB (polyklorerte<br />
bifenyler) <strong>og</strong> PAH (polysykliske<br />
aromatiske hydrokar boner), er<br />
stoffer som er giftige <strong>og</strong> tungt nedbrytbare.<br />
Andre skadelige stoffer er blant<br />
annet olje, kjemikalie- <strong>og</strong> malingsprodukter<br />
<strong>og</strong> plantevernmidler. For høye<br />
konsentrasjoner av disse stoffene kan<br />
være skadelig <strong>for</strong> personell som arbeider<br />
med <strong>avløp</strong>snett <strong>og</strong> rense anlegg, <strong>for</strong><br />
det ytre miljø <strong>og</strong> de kan <strong>og</strong>så redusere<br />
anvendelsesmulighetene <strong>for</strong> slam.<br />
I tillegg kan bedrifter med store påslipp<br />
av organisk stoff, nærings stoffer,<br />
syrer eller baser påvirke driften av<br />
renseanlegg <strong>og</strong> <strong>kommune</strong>ns utslippskrav.<br />
Det <strong>for</strong>melle kontrollansvaret <strong>for</strong><br />
utslipp fra større bedrifter ligger hos<br />
statlig <strong>for</strong>urensningsmyndighet.<br />
Kommunen har ansvar <strong>for</strong> oppfølging<br />
av mindre bedrifter <strong>og</strong> olje- <strong>og</strong> fettutskillere.<br />
<strong>Bergen</strong> <strong>kommune</strong> har valgt<br />
å legge inn ekstra innsats på arbeidet<br />
<strong>for</strong> å redusere innholdet av miljøgifter<br />
<strong>og</strong> andre skadelige stoffer i <strong>avløp</strong>svannet.<br />
Det er etablert egne kontrollpr<strong>og</strong>ram<br />
<strong>og</strong> sporingsrutiner <strong>for</strong> å<br />
avdekke <strong>for</strong>urensning.<br />
Etter den nye <strong>avløp</strong>sdelen i <strong>for</strong>urensnings<strong>for</strong>skriften<br />
kan <strong>kommune</strong>n fastsette<br />
krav i <strong>for</strong>m av påslippsavtaler<br />
eller i <strong>for</strong>skrifter til virksomheter med<br />
påslipp til kommu nalt nett.<br />
Mål<br />
Det overordnede målet er at miljøgifter<br />
<strong>og</strong> andre skadelige stoffer skal<br />
fjernes ved kilden, dvs. før de kommer<br />
inn på kommunalt ledningsnett. Dette<br />
gjelder <strong>og</strong>så stoff som skaper problem<br />
<strong>for</strong> transportsystemet, <strong>og</strong> som resulterer<br />
i at mer <strong>for</strong>urensning avlastes i<br />
overløp til sårbare vann<strong>for</strong>ekomster.<br />
Eksempel på dette er fett <strong>og</strong> oppmalt<br />
matavfall fra virksomheter <strong>og</strong> husholdninger.<br />
Den nye <strong>avløp</strong>sdelen i <strong>for</strong>urensnings<strong>for</strong><br />
skriften gir <strong>Bergen</strong> <strong>kommune</strong> en<br />
større mulighet til å fastsette krav til<br />
påslipp fra virksomheter. Dette er<br />
konkretisert i følgende mål:<br />
• Alle konsesjonspliktige bedrifter<br />
skal ha konsesjon <strong>og</strong> overholde<br />
konsesjonsvilkårene.<br />
• Kommunen skal utøve nødvendig<br />
kontrollerende myndighet oven<strong>for</strong><br />
virksomheter i <strong>Bergen</strong> med påslipp<br />
til kommunal nett.<br />
- Det skal inngås påslippsavtale med<br />
bedrifter som kan ha stor innvirkning<br />
på driften av rense anleg gene<br />
eller <strong>for</strong>urense det ytre miljø.<br />
- Påslipp fra andre virksomheter vil<br />
bli regulert i egne <strong>for</strong>skrifter.<br />
• Innholdet av miljøgifter i <strong>avløp</strong>svannet<br />
skal være så lavt at det ikke<br />
representerer noen fare <strong>for</strong> livet i<br />
sjøen eller reduserer anvendelsesmulig<br />
hetene <strong>for</strong> slam.<br />
• Alle virksomheter med oljeholdig<br />
<strong>avløp</strong>svann skal ha nødvendig<br />
rensetiltak <strong>for</strong> å hindre olje<strong>for</strong>urensning<br />
<strong>og</strong> kunne dokumentere dette.<br />
• Utslipp av miljøgifter fra private husholdninger<br />
skal være <strong>for</strong>søkt redu sert<br />
gjennom aktiv in<strong>for</strong>masjon om konsekvensene<br />
ved utslipp av slike stoffer.<br />
• Kommunen skal samarbeide med<br />
SFT <strong>og</strong> Fylkesmannens miljøvernavdeling<br />
<strong>for</strong> å redusere påslipp av<br />
miljøgifter til kommunalt nett.<br />
Status<br />
Gjennom undersøkelser av sedimentene<br />
i havneområdene rundt <strong>Bergen</strong> er<br />
det konstatert betydelige mengder av<br />
miljøgifter, jfr. kapittel om Fjordene.<br />
Det meste av denne <strong>for</strong>urensningen<br />
skyldes gamle synder fra tiden før en<br />
kjente til virkningene av disse stoffene.<br />
Men <strong>og</strong>så i dag blir det registrert<br />
enkelthendelser av olje, miljøgifter <strong>og</strong><br />
andre skadelige stoffer på <strong>avløp</strong>snettet<br />
både fra industri, overvann, gamle<br />
fyllinger <strong>og</strong> fra vanlige husstander.<br />
Når renseanleggene mottar <strong>for</strong>urensning, blir<br />
det satt i gang arbeid med å Þ nne ut hvor den<br />
kommer fra. Her ser en at prøven er blitt farget<br />
av <strong>for</strong>urensing.<br />
Undersøkelser av kommunalt <strong>avløp</strong>svann<br />
<strong>og</strong> slam på de større renseanleggene<br />
i <strong>Bergen</strong>, viser likevel et generelt<br />
lavt innhold av tungmetaller <strong>og</strong><br />
organiske miljøgifter.<br />
Kommunen gjennomfører i dag<br />
kontroll både med prøvetaking <strong>og</strong><br />
visuell sporing på <strong>avløp</strong>snettet. For<br />
enkelte bransjer er det etablert egne<br />
kontrollpr<strong>og</strong>ram. <strong>Bergen</strong> <strong>kommune</strong><br />
har fått utarbeidet en database med<br />
FORSLAG HOVEDPLAN FOR AVLØP OG VANNMILJØ <strong>2005</strong>-<strong>2015</strong> • 29
Oljesøl fra bilvrak <strong>for</strong>urenser grunnen.<br />
in<strong>for</strong>masjon om <strong>avløp</strong>s<strong>for</strong>hold til<br />
bedrifter i <strong>kommune</strong>n.<br />
Gjennom undersøkelser er det konstatert<br />
at husholdninger står <strong>for</strong> en<br />
betydelig del av utslippene av miljøgifter<br />
til offentlig <strong>avløp</strong>snett. For å<br />
redusere dette bidraget er det gjennomført<br />
in<strong>for</strong>masjonskampanjer rettet mot<br />
husholdninger <strong>og</strong> skoleelever.<br />
Tiltak<br />
Det er et nasjonalt uttalt mål å arbeide<br />
<strong>for</strong> et ”rent” <strong>avløp</strong>svann. Med det<br />
menes et <strong>avløp</strong>svann som har et svært<br />
lavt innhold av miljøgifter. Dette er<br />
blant annet en direkte konsekvens av<br />
vårt nasjonale mål om at 75% av<br />
slammet fra renseanlegg skal gå til<br />
jordbruk eller grøntareal.<br />
Frem til i dag har de ßeste bedrifter<br />
blitt fulgt opp av statlig <strong>for</strong>urensningsmyndighet<br />
<strong>for</strong> å hindre påslipp av<br />
miljø gifter. Ansvaret <strong>for</strong> denne oppfølgingen<br />
ßyttes nå i større grad fra<br />
statlig til lokalt nivå. Det samme gjelder<br />
<strong>for</strong> påslipp med høyt innhold av<br />
organisk materiale eller andre stoffer<br />
som krever spesiell behandling på<br />
renseanleggene. Slike påslipp skal<br />
primært søkes regulert gjennom avtaler<br />
med bedriftene. Subsidiært kan<br />
<strong>kommune</strong>n med hjemmel i det nye<br />
<strong>avløp</strong>sregelverket gi pålegg om rensetiltak<br />
før påslipp.<br />
For å gjennomføre målene vil<br />
<strong>kommune</strong>n ha fokus både på kontroll<br />
<strong>og</strong> prøvetaking, administrativt arbeid<br />
<strong>og</strong> in<strong>for</strong>masjons<strong>for</strong>midling.<br />
Ved kontroll <strong>og</strong> prøvetaking av <strong>avløp</strong>svannet<br />
vil fokuset være rettet mot<br />
oppsøkende virksomhet <strong>og</strong> stikkprøvekontroller.<br />
Det administrative<br />
arbeidet vil blant annet bestå i ut<strong>for</strong>ming<br />
av påslippsavtaler, <strong>og</strong> å kreve<br />
dokumentasjon fra de enkelte bedriftene,<br />
samt å utarbeide egne lokale<br />
<strong>for</strong>skrifter <strong>for</strong> de bransjer der dette<br />
viser seg å være nødvendig.<br />
In<strong>for</strong>masjonsarbeidet vil være rettet<br />
både mot husholdninger <strong>og</strong> bedrifter.<br />
Følgende konkrete tiltak gjennomføres:<br />
• Bedriftsregisteret skal videreutvikles<br />
<strong>og</strong> inndeles etter <strong>avløp</strong>ssoner, type<br />
virksomhet <strong>og</strong> risiko <strong>for</strong> utslipp. Det<br />
skal <strong>for</strong>etas en prioritering av<br />
bedriftene i <strong>for</strong>hold til innsats på<br />
kontroll <strong>og</strong> prøvetaking.<br />
• Det opprettes påslippsavtaler med<br />
de høyest prioriterte bedriftene, med<br />
årlig rapportering til <strong>kommune</strong>n.<br />
• Det vurderes å utarbeide egne lokale<br />
<strong>for</strong> skrifter innen<strong>for</strong> enkelte bransjer.<br />
• Det skal gjennomføres stikkprøvekontroller<br />
på utslipp av <strong>avløp</strong>svann<br />
fra prioriterte bedrifter, <strong>og</strong> kontrollpr<strong>og</strong>ram<br />
<strong>for</strong> olje- <strong>og</strong> fettutskillere<br />
videreutvikles.<br />
• Det skal gjennomføres prøvetaking<br />
<strong>og</strong> analyser av miljøgifter i <strong>avløp</strong>svann<br />
<strong>og</strong> slam på renseanleg gene.<br />
Analyseresultatene skal sammenstilles<br />
<strong>og</strong> danne grunnlag <strong>for</strong> prioritering<br />
av innsatsen i ulike rensedistrikt.<br />
• Vi skal arbeide med holdningsskapende<br />
tiltak <strong>for</strong> å redusere utslipp<br />
av miljøgifter til <strong>avløp</strong>snettet.<br />
• Påslipp av oppmalt matavfall til<br />
offentlig <strong>avløp</strong>snett fra virksomheter<br />
<strong>og</strong> husholdninger er <strong>for</strong>budt. Dette<br />
er i tråd med nytt <strong>avløp</strong>sregelverk.<br />
I samarbeid med NORVAR er det lagd in<strong>for</strong>masjonsfoldere som er beregnet på skoleelever.<br />
30 • FORSLAG HOVEDPLAN FOR AVLØP OG VANNMILJØ <strong>2005</strong>-<strong>2015</strong>
11. Renseanleggene<br />
<strong>Bergen</strong> <strong>kommune</strong> vil fastholde en resipientorientert rensepolitikk samtidig som<br />
” føre var”-prinsippet legges til grunn der det kan være tvil om de langsiktige virkningene<br />
av utslipp. De valg som gjøres skal tilfredsstille nye, nasjonale rensekrav.<br />
Innledning<br />
Renseanleggene i <strong>Bergen</strong> er bygget i<br />
perioden 1966 – 2003, med Eikeviken<br />
i Ytre Sandviken som det eldste <strong>og</strong><br />
Hylkje som det siste skudd på<br />
stammen. Anleggene er i hovedsak<br />
tilpasset de minimumskrav til rensing<br />
som gjaldt på utbyggingstidspunktet,<br />
<strong>og</strong> de har tilfredsstilt rensekrav gitt i<br />
utslippstillatelser i 1979 <strong>og</strong> 1990.<br />
For at anleggene skal tilfredsstille<br />
dagens krav til rensing, må de oppgraderes.<br />
<strong>Hovedplan</strong>en legger opp til<br />
at <strong>Bergen</strong> <strong>kommune</strong> på selvstendig<br />
grunnlag, men innen<strong>for</strong> rammene av<br />
det nye regelverket, skal velge rensenivå,<br />
basert på en vurdering av tilstand<br />
<strong>og</strong> kapasitet i de ulike resipientene.<br />
Valg av rensenivå <strong>for</strong>utsettes å bli<br />
gjort i <strong>for</strong>ståelse med statlige tilsynsmyndigheter.<br />
Økt rensenivå vil føre til økt slamproduksjon<br />
ved renseanleggene.<br />
Slammengden vil da sannsynligvis<br />
overstige de mengdene som det Þnnes<br />
avsetningsmulighet <strong>for</strong>. Alternativ til<br />
dagens slamhåndtering må der<strong>for</strong><br />
utredes.<br />
Mål<br />
• Avløpsrensingen i <strong>Bergen</strong> skal være<br />
resipientorientert <strong>og</strong> ligge på et nivå<br />
som sikrer vannkvaliteten i hovedfjordsystemet<br />
<strong>og</strong> hindrer nedslamming<br />
av bunnen i nærsonen rundt<br />
utslippet. ”Føre var-prin sippet” skal<br />
legges til grunn ved valg av strategi.<br />
Se <strong>og</strong>så <strong>vannmiljø</strong> mål under kapittel<br />
8, Fjordene.<br />
• Valgt rensenivå skal være i samsvar<br />
med <strong>avløp</strong>sdelen i <strong>for</strong>urensnings<strong>for</strong>skriften.<br />
• Slam fra renseanleggene skal behandles<br />
<strong>og</strong> disponeres i samsvar med<br />
gjeldende regelverk. Størst mulig del<br />
av slammet skal gjen brukes.<br />
Status<br />
Rensekrav<br />
Gjennom EØS-avtalen er Norge <strong>for</strong>pliktet<br />
til å følge EU-direktiv 91/271/<br />
EØF om rensing av <strong>avløp</strong>svann fra<br />
byområder. Direktivet er implemen tert<br />
i norsk lovverk gjennom ”Forskrift om<br />
Tabell 11.1 Renseanlegg i <strong>Bergen</strong><br />
Renseanlegg Anleggsår Prosess Hydraulisk kapasitet (pe) Resipient<br />
Holen 1997 Trapperist 1 mm 100 000 Byfjorden<br />
Knappen 1984 Kjemisk 63 000 Grimstadfjorden<br />
Flesland 1986 SkiveÞlter 0,5 mm 46 000 Raunefjorden<br />
Ytre Sandviken 1999 Trapperist 1 mm 35 000 Byfjorden<br />
Kvernevik 1979 SkiveÞlter 0,4 mm 30 000 Byfjorden<br />
Garnes 1986 Maskinrenset rist 10 mm 15 000 Sørfjorden<br />
Hylkje 2003 Trapperist 1 mm 5 000 Sørfjorden<br />
Godvik 2001 Trapperist 1 mm 3 200 Byfjorden<br />
Fagerdalen 1977 Trapperist 1 mm 3 000 Byfjorden<br />
Drotningsvik 1987 Trapperist 3 mm 3 000 Hjeltefjorden<br />
Kjøkkelvik 1990 Trapperist 3 mm 3 000 Byfjorden<br />
Steinestø 1993 Trapperist 3 mm 3 000 Salhusfjorden<br />
Tellevik 1993 Trapperist 3 mm 3 000 Salhusfjorden<br />
Ytre Arna 2000 Trapperist 3 mm 3 000 Sørfjorden<br />
Mjølkeråen 1988 Trapperist 1 mm 2 500 Salhusfjorden<br />
Helleneset 1994 Trapperist 1 mm 1 500 Byfjorden<br />
Eikeviken 1966 Biol<strong>og</strong>isk/slamavskiller 1 200 Byfjorden<br />
Totland 1980 Biol<strong>og</strong>isk / kjemisk 250 Nesttunvassdraget<br />
Sagstad 1985 Biol<strong>og</strong>isk / kjemisk 250 Lysefjorden<br />
Kaland skole 1970 Biol<strong>og</strong>isk / kjemisk 100 Kalandsvatnet<br />
Sum 321 000<br />
FORSLAG HOVEDPLAN FOR AVLØP OG VANNMILJØ <strong>2005</strong>-<strong>2015</strong> • 31
Fig. 11.1 Regelverk <strong>for</strong> <strong>avløp</strong>srensing.<br />
For utslipp fra større tettbebyggelser som <strong>Bergen</strong> gjelder følgende<br />
definisjoner <strong>for</strong> rensegrad i <strong>for</strong>urensnings<strong>for</strong>skriften:<br />
a) Primærrensing: En renseprosess der både<br />
1) BOF 5<br />
-mengden (mengde organisk materiale målt som biokjemisk<br />
oksygen <strong>for</strong>bruk i løpet av 5 døgn) i <strong>avløp</strong>svannet reduseres med minst<br />
20 % av det som blir tilført renseanlegget eller ikke overstiger 40 mg<br />
O 2<br />
/l ved utslipp <strong>og</strong><br />
2) SS-mengden (mengde partikler målt som suspendert stoff) i<br />
<strong>avløp</strong>svannet reduseres med minst 50% av det som blir tilført<br />
renseanlegget eller ikke overstiger 60 mg/l ved utslipp.<br />
b) Sekundærrensing: En renseprosess der både<br />
1) BOF 5<br />
-mengden i <strong>avløp</strong>svannet reduseres med minst 70 % av det som<br />
blir tilført renseanlegget eller ikke overstiger 25 mg O 2<br />
/l ved utslipp <strong>og</strong><br />
2) KOF CR<br />
-mengden (mengde organisk materiale målt som kjemisk<br />
oksygen<strong>for</strong>bruk) i <strong>avløp</strong>svannet reduseres med minst 75 % av det som<br />
blir tilført renseanlegget eller ikke overstiger 125 mg O 2<br />
/l ved utslipp.<br />
c) Fos<strong>for</strong>fjerning: En renseprosess der fos<strong>for</strong>mengden i <strong>avløp</strong>svannet reduseres<br />
med minst 90% av det som bli tilført renseanlegget.<br />
d) Nitr<strong>og</strong>enfjerning: En renseprosess der nitr<strong>og</strong>enmengden i <strong>avløp</strong>svannet<br />
reduseres med minst 70% av det som blir tilført renseanlegget.<br />
For utslipp til følsomt område som Grimstadfjordområdet gjelder<br />
følgende rensekrav:<br />
• Fos<strong>for</strong>fjerning.<br />
• Sekundærrensing <strong>for</strong> nye rense anlegg <strong>og</strong> <strong>for</strong> anlegg som endres vesentlig.<br />
For utslipp fra tettbebyggelse med inntil 150 000 pe til mindre<br />
følsomt område som f. eks. Byfjorden gjelder følgende rense krav:<br />
• Sekundærrensing<br />
Fylkesmannen kan fastsette mindre omfattende rensing enn sekundær rensing<br />
<strong>for</strong>utsatt at:<br />
a) resipienten kan klassifi seres som mindre følsom<br />
b) utslippene minst har gjennomgått primærrensing<br />
c) den ansvarlige gjennom grundige undersøkelser kan vise at utslippene ikke<br />
har skadevirkninger på miljøet<br />
For utslipp fra tettbebyggelse med over 150 000 pe til mindre<br />
følsomt område som f. eks. Byfjorden gjelder følgende rensekrav:<br />
• Sekundærrensing<br />
Miljøverndepartementet eller den Miljøverndepartementet bemyndiger kan<br />
gjøre unntak <strong>og</strong> fastsette mindre omfattende rensing enn sekundær rensing<br />
<strong>for</strong>utsatt at:<br />
a) resipienten kan klassifi seres som mindre følsom<br />
b) utslippene minst har gjennomgått primærrensing<br />
c) den ansvarlige gjennom grundige undersøkelser kan vise at utslip pene ikke<br />
har skadevirkninger på miljøet<br />
d) den ansvarlige kan dokumentere at det <strong>for</strong>eligger særlige omstendig heter<br />
<strong>og</strong> at en mer omfattende rensing ikke er noen vinning <strong>for</strong> miljøet <strong>og</strong> denne<br />
dokumentasjonen er godkjent av EFTAs overvåkings organ ESA.<br />
reinsing av <strong>avløp</strong>svatn” av 17. sept.<br />
1996. Det er nå utarbeidet en ny<br />
<strong>avløp</strong>sdel i <strong>for</strong>urensnings<strong>for</strong>skrif ten<br />
basert på EU-direktivet, men med<br />
noen tilpasninger til norske <strong>for</strong>hold.<br />
Revisjonen av <strong>for</strong>skriften trer i kraft<br />
1.1.2006, <strong>og</strong> de nye kravene skal<br />
tilfredsstilles innen 31.12.2008.<br />
Når det gjelder rensekrav, skiller<br />
regelverket mellom utslipp til følsomme<br />
<strong>og</strong> mindre følsomme områder,<br />
se kapittel 8, Fjordene, Inndeling av<br />
fjordsystemet. For <strong>Bergen</strong>s vedkommende<br />
er det bare Grimstadfjordområdet<br />
som er klassiÞsert som følsomt<br />
sjøområde. Hovedfjord systemet<br />
<strong>for</strong>øvrig er klassiÞsert som mindre<br />
følsomt område.<br />
Av eksisterende anlegg (se tabell 11.1)<br />
er det bare Knappen renseanlegg som<br />
klarer kravene i den nye <strong>for</strong>skriften.<br />
Knappen ligger ved Grimstadfjorden<br />
som er klassiÞsert som følsomt område<br />
<strong>og</strong> utslipp fra anlegget må der<strong>for</strong><br />
tilfredsstille rensekrav til fos<strong>for</strong>.<br />
Anlegget ser ut til å klare dette, <strong>og</strong> pr.<br />
i dag ser det ut til at anlegget <strong>og</strong>så vil<br />
klare et eventuelt sekundærkrav til<br />
fjerning av organisk materiale.<br />
KlassiÞseringen av Grimstadfjorden<br />
som følsomt område er basert på et<br />
<strong>for</strong>holdsvis svakt grunnlag. Med de<br />
rensekravene det er lagt opp til i<br />
<strong>for</strong>urensnings<strong>for</strong>skriften har klassiÞseringen<br />
ingen praktisk betydning,<br />
men dersom det senere blir stilt krav<br />
om nitr<strong>og</strong>enfjerning <strong>for</strong> store utslipp<br />
til alle følsomme områder, vil dette<br />
<strong>og</strong>så gjelde Knappen. Dette vil i så fall<br />
innebære at anlegget må opp graderes<br />
til en høyere rensegrad enn det som er<br />
nødvendig <strong>for</strong> Grimstad fjorden.<br />
De mekaniske renseanleg gene i tabell<br />
11.1 klarer ikke kravene til primærrensing.<br />
Dette gjelder både med hensyn<br />
på fjerning av organisk materiale<br />
(BOF5) <strong>og</strong> partikler (SS). <strong>Bergen</strong><br />
deltok i 2004 i SFT-prosjektet<br />
”Primærrens” som kartla i hvilken<br />
grad eksisterende mekaniske anlegg<br />
kan oppfylle primærrensekravene, <strong>og</strong><br />
hvilken teknol<strong>og</strong>i som best er i stand<br />
til å tilfredsstille kravene. For <strong>Bergen</strong>s<br />
vedkommende bekrefter prosjektet at<br />
32 • FORSLAG HOVEDPLAN FOR AVLØP OG VANNMILJØ <strong>2005</strong>-<strong>2015</strong>
Sand- <strong>og</strong> fettfang - Holen <strong>avløp</strong>srenseanlegg.<br />
ingen av de mekaniske anleggene slik<br />
de står i dag klarer kravene.<br />
Det er ikke registrert vesentlige<br />
ulemper som følge av at utslippene fra<br />
de store anleggene er lite renset.<br />
Byfjordundersøkelsen viser imidlertid<br />
at det har skjedd en nedslamming av<br />
sjøbunnen rundt de nye utslippene fra<br />
Holen <strong>og</strong> Ytre Sandviken, henholdsvis<br />
på Lyreneset <strong>og</strong> Fagerneset, <strong>og</strong> at dyrelivet<br />
er vesentlig endret i nær sonen<br />
rundt utslippene i <strong>for</strong>hold til situasjonen<br />
før utslippene ble satt i drift.<br />
Det ventes at fylkesmannen som tilsynsmyndighet<br />
vil gi krav om oppgradering<br />
av anleggene slik at de<br />
tilfredsstiller kravene i <strong>for</strong>skriften.<br />
Slam<br />
Slam fra renseanleggene <strong>og</strong> fra slamavskillere<br />
behandles i dag dels i egen<br />
regi <strong>og</strong> dels ved hjelp av private Þrma.<br />
Omtrent halvparten av slammet som<br />
produseres ved Knappen blir kalkbehandlet<br />
<strong>og</strong> brukes til å dekke skråninger<br />
på sk<strong>og</strong>sbilveier i Fana. Dette<br />
utføres i samarbeid med sk<strong>og</strong>eiere <strong>og</strong><br />
<strong>kommune</strong>ns sk<strong>og</strong><strong>for</strong>valter. Den andre<br />
halvparten av slammet fra Knappen<br />
kjøres til Odda eller Eidfjord <strong>og</strong><br />
kompo steres der. Kompostproduktet<br />
brukes i stor grad på grøntarealer.<br />
Silslam <strong>og</strong> ristgods komposteres <strong>og</strong>så<br />
til en viss grad. En del av ristgodset<br />
brennes ved <strong>for</strong>brenningsanlegget i<br />
Rådalen. Som sikkerhet mot eventuelle<br />
avsetningsproblemer har BiR<br />
fått konsesjon til å brenne inntil 6000<br />
tonn slam fra renseanleggene. Inntil nå<br />
har det ikke vært behov <strong>for</strong> å benytte<br />
denne tillatelsen.<br />
Tiltak<br />
For å tilfredsstille rensekrav i <strong>for</strong>urensnings<strong>for</strong>skriften<br />
må de mekaniske<br />
renseanleggene i <strong>Bergen</strong> oppgraderes,<br />
enten til primærrensing eller sekundærrensing,<br />
se Þgur 11.1.<br />
Hovedfjordsystemet, dvs. alle hovedresipientene<br />
utenom Grimstadfjordområdet,<br />
er klassiÞsert som mindre<br />
følsomt sjøområde. Se <strong>og</strong>så kapittel 8,<br />
Fjordene. For slike sjøområder kan<br />
fylkesmannen <strong>for</strong> utslipp under<br />
150 000 pe godkjenne primærrensing<br />
der som grundige undersøkelser viser<br />
at utslippet ikke har skadevirkninger<br />
på miljøet. For utslipp over 150 000<br />
kan miljøverndepartementet eller den<br />
de bemyndiger gi tilsvarende godkjenning,<br />
dersom det kan dokumenteres at<br />
det <strong>for</strong>eligger særlige omstendigheter<br />
<strong>og</strong> at en mer omfattende rensing ikke<br />
er noen vinning <strong>for</strong> miljøet.<br />
Dokumenta sjonen skal godkjennes av<br />
EFTAs overvåkingsorgan ESA.<br />
Som byfjordundersøkelsen viser har<br />
hovedfjordsystemet god kvalitet. De<br />
ulike delene av fjordsystemet påvirker<br />
hverandre i så liten grad at de kan<br />
betraktes som separate resipienter. De<br />
ßeste resipientene belastes med utslipp<br />
fra langt under 150 000 pe, <strong>og</strong> det er<br />
ikke registrert skadevirkninger av<br />
utslippene. Det er der<strong>for</strong> liten grunn til<br />
å bygge sekundæranlegg <strong>for</strong> utslippene<br />
til disse områdene. Dette gjelder<br />
• Sørfjorden<br />
• Salhusfjorden<br />
• Vatlestraumen-Hjeltefjorden<br />
• Raunefjorden<br />
• Fanafjorden<br />
Det er behov <strong>for</strong> å oppgradere Garnes<br />
<strong>og</strong> Flesland renseanlegg slik at de<br />
tilfredsstiller primærkravene. De små<br />
ristanleggene beholdes som de er<br />
inntil videre. Dersom resipientundersøkelser<br />
eller andre <strong>for</strong>hold tilsier det,<br />
skal oppgradering av anleggene eller<br />
overføring av utslippene til et av<br />
hovedanleggene vurderes.<br />
Utslippet fra Knappen renseanlegg<br />
tilfredsstiller allerede sekundærkravet,<br />
<strong>og</strong> det samme gjør det lille utslippet til<br />
Lysefjorden fra renseanlegget på<br />
Sagstad.<br />
Byfjorden er i en særstilling pga.<br />
størrelsen på utslippet til dette fjordbassenget.<br />
Uten industri er utslippet på<br />
145 000 pe. Med industri vil tallet bli<br />
over 150 000 pe. <strong>Bergen</strong> deler Byfjorden<br />
med Askøy, <strong>og</strong> i deres hovedplan<br />
<strong>for</strong> <strong>avløp</strong> er det vist at utslippet<br />
fra den siden er på ca. 10 000 pe.<br />
Dersom en ønsker å unngå sekundærrensing<br />
<strong>for</strong> Byfjorden, må det altså<br />
dokumenteres at det <strong>for</strong>e ligger særlige<br />
omstendigheter <strong>og</strong> at det ikke vil være<br />
noen vinning <strong>for</strong> miljøet å rense mer<br />
enn primærrensing.<br />
Ut fra tilstanden i Byfjorden isolert<br />
sett kan det argumenteres <strong>for</strong> at<br />
primærrensing er tilstrekkelig, på<br />
samme måte som <strong>for</strong> de andre<br />
resipientene. Problemene en har<br />
registrert med nedslamming av sjøbunnen<br />
nær utslippene fra Holen <strong>og</strong><br />
Ytre Sandviken kan sannsynligvis<br />
reduseres betydelig ved å oppgradere<br />
anleggene til primæranlegg, <strong>og</strong> ved å<br />
<strong>for</strong>lenge eller justere utslippsledningene.<br />
Vannkvaliteten <strong>og</strong> bunn<strong>for</strong>holdene<br />
litt lenger borte fra utslippene er<br />
god, selv om det de siste årene er registrert<br />
en liten nedgang i oksygen innholdet<br />
i dypvannet.<br />
Ved å legge en ”føre var”- målsetting<br />
til grunn <strong>for</strong> valg av rensestrategi<br />
legger en listen så høyt at det kan bli<br />
vanskelig å argumentere <strong>for</strong> <strong>for</strong>tsatt<br />
lavgradig rensing til Byfjorden. Det<br />
vil <strong>og</strong>så kunne bli en tung prosess å<br />
dokumentere at det <strong>for</strong>eligger særlige<br />
omstendigheter <strong>og</strong> at det ikke vil være<br />
noen vinning <strong>for</strong> miljøet å rense mer.<br />
<strong>Bergen</strong> <strong>kommune</strong> ønsker å føre en<br />
offensiv miljøpolitikk <strong>og</strong> styre utviklingen<br />
lokalt. Vi går der<strong>for</strong> inn <strong>for</strong> at<br />
hovedutslippene til Byfjorden skal<br />
gjennomgå sekundærrensing. Dette<br />
FORSLAG HOVEDPLAN FOR AVLØP OG VANNMILJØ <strong>2005</strong>-<strong>2015</strong> • 33
Slam<br />
Slamplan <strong>for</strong> <strong>Bergen</strong>, vedtatt av<br />
bystyret i mars 1998, lister opp<br />
følgende behandlingsmetoder <strong>for</strong><br />
slammet i <strong>Bergen</strong>:<br />
1. Kalkbehandling i Rådalen<br />
2. Kompostering<br />
3. Termisk tørking (ikke gjennomført)<br />
4. Langtidslagring (gjennomført<br />
<strong>for</strong>søk)<br />
Planen har i grove trekk blitt fulgt<br />
etter 1998, <strong>og</strong> de valgte løsningene har<br />
fungert tilfredsstillende med dagens<br />
slammengder.<br />
I <strong>og</strong> med at mulighetene <strong>for</strong> å få avsetning<br />
<strong>for</strong> de økte mengdene med slam<br />
er små på Vestlandet, er det sannsynlig<br />
at en vesentlig del av slammet må<br />
brennes, uavhengig av hvilken behandlingsmetode<br />
som velges.<br />
Under utredningen av renseanleggene<br />
skal det vurderes om det skal bygges<br />
et sentralt slambehandlingsanlegg,<br />
eller om slambehandlingen skal <strong>for</strong>egå<br />
ved det enkelte anlegg. Forhold som<br />
transportøkonomi, miljøkostnader <strong>og</strong><br />
anleggsteknikk/-økonomi skal vurderes.<br />
gjelder utslippene fra Holen, Ytre<br />
Sandviken <strong>og</strong> Kvernevik renseanlegg.<br />
De mindre anleggene innen<strong>for</strong> denne<br />
resipientsonen beholdes inntil videre<br />
som de er i dag. Dette gjelder Godvik,<br />
Fagerdalen, Kjøkkelvik, Eikeviken <strong>og</strong><br />
Helleneset. Dersom resipientundersøkelser<br />
eller andre <strong>for</strong>hold tilsier det,<br />
skal oppgradering av anleggene eller<br />
overføring av utslippene til et av<br />
hovedanleggene vurderes.<br />
Kostnadene <strong>for</strong> utbygging <strong>og</strong> drift av<br />
sekundæranlegg vil være vesentlig<br />
høyere enn <strong>for</strong> primærrensing.<br />
Sekundærrensing er mer arealkrevende<br />
enn primærrensing, <strong>og</strong> mye av anleggskostnadene<br />
vil være knyttet til utsprenging<br />
av fjellhaller. På dette tidspunktet<br />
har vi ikke nok in<strong>for</strong>masjon til å<br />
utarbeide et detaljert kostnadsoverslag,<br />
men som utgangspunkt <strong>for</strong> budsjettering<br />
er er det lagt til grunn at oppgradering<br />
av anleggene slik det<br />
skisseres her, vil koste 350 mill. kr.<br />
Kravet i <strong>for</strong>urensnings<strong>for</strong>skriften om<br />
ferdigstillelse av oppgraderingen<br />
innen 31.12. 2008, vil gi svært kort tid<br />
til planlegging <strong>og</strong> utførelse av anleggene.<br />
I samråd med fylkesmannen vil<br />
<strong>Bergen</strong> <strong>kommune</strong> utarbeide en framdriftsplan<br />
som sikrer at anleggene<br />
utføres så hurtig som det er teknisk<br />
<strong>for</strong>svarlig.<br />
Ved en videre utbygging av renseanleggene<br />
vil slammengden øke. En tredobling<br />
i <strong>for</strong>hold til dagens mengder er<br />
mulig. I <strong>for</strong>bindelse med utredning av<br />
framtidige rensemetoder skal ulike<br />
slambehandlings- <strong>og</strong> disponeringsmåter<br />
vurderes. Følgende metoder kan<br />
være aktuelle:<br />
• Videreføring <strong>og</strong> oppskalering av<br />
dagens behandling<br />
• Anaerob behandling (utråtning),<br />
eventuelt med bi<strong>og</strong>assproduksjon<br />
• Aerob behandling (kompostering) i<br />
reaktor<br />
Det er fra ulike hold tatt opp spørsmål<br />
omkring produksjon av bi<strong>og</strong>ass i<br />
<strong>Bergen</strong>. Bi<strong>og</strong>assen produseres ved<br />
utråtning av organisk materiale, <strong>og</strong> det<br />
er ßere ulike avfallstyper som kan<br />
være aktuelle, f.eks. avfall fra Þskeslakteri,<br />
fra storkjøkken <strong>og</strong> våt organisk<br />
avfall fra husholdninger. I den<br />
grad det settes i gang utredning av et<br />
sentralt bi<strong>og</strong>assanlegg i <strong>Bergen</strong>s området,<br />
vil det være naturlig å utrede<br />
bruk av slam som ett av ßere råstoff<br />
<strong>for</strong> gassproduksjonen.<br />
Noe av slammet fra renseanleggene kommer til nytte ved bygging av sk<strong>og</strong>sveier.<br />
34 • FORSLAG HOVEDPLAN FOR AVLØP OG VANNMILJØ <strong>2005</strong>-<strong>2015</strong>
12. Økonomi<br />
Avløpsgebyret i <strong>Bergen</strong> er i <strong>2005</strong> blant de laveste i Norge. Oppgradering av<br />
renseanleggene <strong>og</strong> <strong>for</strong>tsatt tung satsing på vassdragene vil medføre at gebyret<br />
øker, men det vil <strong>for</strong>tsatt ligge under landsgjennomsnittet i <strong>2015</strong>.<br />
Innledning<br />
”Lov om kommunale vass- <strong>og</strong> kloakkavgifter”<br />
har til <strong>for</strong>mål å sikre <strong>kommune</strong>ne<br />
en Þnansieringsordning slik at<br />
de kan ivareta oppgavene på en god<br />
måte.<br />
Intensjonen er at brukerne av fast<br />
eiendom fullt ut skal dekke alle<br />
kostnader i <strong>for</strong>bindelse med kommunale<br />
vann- <strong>og</strong> <strong>avløp</strong>sanlegg. Regelverket<br />
fastsetter at dette skjer med<br />
tilknytningsgebyr <strong>for</strong> nye abonnenter<br />
samt årsgebyr basert på målt eller<br />
stipulert vann<strong>for</strong>bruk. Størrelsen på<br />
gebyrene kan ikke overstige <strong>kommune</strong>ns<br />
nødvendige kostnader på<br />
vann- <strong>og</strong> <strong>avløp</strong>ssektoren.<br />
Da det ble gitt anledning til et delt<br />
gebyr med et fast <strong>og</strong> et mengdevariabelt<br />
ledd, gikk <strong>Bergen</strong> <strong>kommune</strong> over<br />
til dette. Både kom munen <strong>og</strong> den<br />
enkelte abonnent kan kreve at årsgebyrene<br />
beregnes etter målt vann<strong>for</strong>bruk.<br />
Bystyret fastsetter i <strong>for</strong>skrift gebyrsystemet,<br />
herunder <strong>for</strong>holdet mellom<br />
faste <strong>og</strong> mengdevariable satser.<br />
Satsene vedtas som en del av budsjettbehandlingen.<br />
Bystyret har valgt å<br />
legge til grunn at gebyrinntektene fullt<br />
ut skal dekke kostnadene, uten<br />
subsidiering fra bykassen.<br />
Tabell 12.1 Handlingspr<strong>og</strong>ram <strong>for</strong> nyanlegg <strong>og</strong> <strong>for</strong>nying <strong>2005</strong> - <strong>2015</strong> (mill. kr)<br />
Budsjettpost Finansiering <strong>2005</strong> 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 <strong>2015</strong> Sum<br />
Avløpsrensing<br />
Oppgradering av renseanlegg Investering 10,0 15,0 50,0 100,0 100,0 100,0 50,0 10,0 10,0 10,0 10,0 465,0<br />
Fornying av rense<strong>og</strong><br />
utslippsanlegg Drift 2,0 2,0 2,0 2,0 2,0 2,0 2,0 2,0 2,0 2,0 2,0 22,0<br />
Fjordundersøkelser Drift 1,5 1,5 1,5 1,5 1,5 1,5 1,5 1,5 1,5 1,5 1,5 16,5<br />
Delsum Drift 3,5 3,5 3,5 3,5 3,5 3,5 3,5 3,5 3,5 3,5 3,5 38,5<br />
Sum <strong>avløp</strong>srensing 13,5 18,5 53,5 103,5 103,5 103,5 53,5 13,5 13,5 13,5 13,5 503,5<br />
Avløpsnett<br />
In<strong>for</strong>masjonssystemer Investering 0,5 0,5 1,0 1,0 1,0 1,0 1,0 1,0 1,0 1,0 1,0 10,0<br />
Nettmodell Investering 1,0 0,5 1,0 1,0 1,0 0,5 0,5 0,5 0,5 0,5 0,5 7,5<br />
Kommunale <strong>avløp</strong>sområder Investering 5,0 5,0 15,0 10,0 10,0 5,0 5,0 5,0 5,0 5,0 5,0 75,0<br />
Avskjærende <strong>avløp</strong>ssystem Investering 5,0 5,0 15,0 5,0 5,0 5,0 5,0 15,0 15,0 15,0 15,0 105,0<br />
Nye overvannsystem Investering 15,0 15,0 15,0 15,0 15,0 10,0 10,0 10,0 10,0 10,0 10,0 135,0<br />
Omorganisering/ßytting Investering 4,5 4,5<br />
Delsum Investering 26,5 30,5 47,0 32,0 32,0 21,5 21,5 31,5 31,5 31,5 31,5 337,0<br />
Langsiktig planlegging Drift 0,5 0,5 0,5 0,5 0,5 0,5 0,5 0,5 0,5 0,5 0,5 5,5<br />
Vassdragsundersøkelser Drift 1,0 1,0 1,0 1,0 1,0 1,0 1,0 1,0 1,0 1,0 1,0 11,0<br />
Fornying sentrale områder Drift 10,0 10,0 10,0 10,0 10,0 10,0 10,0 10,0 10,0 10,0 10,0 110,0<br />
Fornying prioriterte vassdrag Drift 25,0 20,0 20,0 20,0 20,0 20,0 20,0 20,0 20,0 20,0 20,0 225,0<br />
Fornying andre områder Drift 10,0 15,0 15,0 15,0 15,0 15,0 15,0 15,0 15,0 15,0 15,0 160,0<br />
Delsum Drift 46,5 46,5 46,5 46,5 46,5 46,5 46,5 46,5 46,5 46,5 46,5 511,5<br />
Sum <strong>avløp</strong>snett 73,0 77,0 93,5 78,5 78,5 68,0 68,0 78,0 78,0 78,0 78,0 848,5<br />
Sum driftsÞnansiert 50,0 50,0 50,0 50,0 50,0 50,0 50,0 50,0 50,0 50,0 50,0 550,0<br />
Sum investering 36,5 45,5 97,0 132,0 132,0 121,5 71,5 41,5 41,5 41,5 41,5 802,0<br />
Totalsum 86,5 95,5 147,0 182,0 182,0 171,5 121,5 91,5 91,5 91,5 91,5 1352,0<br />
FORSLAG HOVEDPLAN FOR AVLØP OG VANNMILJØ <strong>2005</strong>-<strong>2015</strong> • 35
Mål<br />
• De samlede kostnadene innen<strong>for</strong><br />
<strong>avløp</strong>ssektoren, dvs. drifts-, vedlikeholds-,<br />
administrasjons- <strong>og</strong> kapitalkostnader<br />
skal Þnansieres fullt ut<br />
med gebyrinntektene.<br />
• Fornying av <strong>avløp</strong>sanleggene <strong>og</strong><br />
øvrig vedlikehold skal normalt Þnansieres<br />
uten låneopptak <strong>og</strong> i samsvar<br />
med gebyrregelverk <strong>og</strong> regnskaps<strong>for</strong>skrifter.<br />
Tabell 12.2 Økonomiske nøkkeltall<br />
200<br />
• Finansieringskostnadene skal være<br />
lavest mulig.<br />
Status<br />
Virksomheten Þnansieres i sin helhet<br />
av gebyrinntektene. Avløpsgebyret i<br />
<strong>Bergen</strong> er blant de laveste i landet <strong>og</strong><br />
er i <strong>2005</strong> på samme nivå som i 1989.<br />
Fra 2001 til <strong>2005</strong> har <strong>avløp</strong>sgebyret<br />
gått ned med 31% <strong>for</strong> en bolig på<br />
120m 2 . Avløpsgebyret er betydelig<br />
Økonomisk nøkkeltall i <strong>avløp</strong>sbudsjettet <strong>for</strong> <strong>2005</strong><br />
UTGIFTER<br />
Beløp i mkr<br />
Drift, vedlikehold <strong>og</strong> administrasjon 48% 108<br />
Renter 12% 26<br />
Avskrivninger 18% 41<br />
Fornyelse av ledningsnett <strong>og</strong> anlegg 22% 50<br />
Sum utgifter 100% 225<br />
INNTEKTER<br />
Årsgebyrer 94% 211<br />
Tilknytningsgebyr, mm 3% 7<br />
Bruk av fond 3% 7<br />
Sum inntekter 100% 225<br />
GJELD<br />
Kapitalgrunnlag (UB <strong>2005</strong>=IB 2006) 670<br />
Figur 12.1 Handlingspr<strong>og</strong>ram <strong>for</strong> nyanlegg <strong>og</strong> <strong>for</strong>nying <strong>2005</strong> – <strong>2015</strong><br />
<strong>Hovedplan</strong> <strong>avløp</strong> <strong>og</strong> <strong>vannmiljø</strong> <strong>2005</strong> - <strong>2015</strong><br />
Nyanlegg <strong>og</strong> <strong>for</strong>nying (mill. kr)<br />
lavere i <strong>Bergen</strong> enn landsgjennomsnittet.<br />
For nyanlegg <strong>og</strong> <strong>for</strong>nyingsoppgaver<br />
utgjør 75 % av kostnadene kjøp av<br />
entreprenør- <strong>og</strong> leverandørtjenester i<br />
det private markedet. I hovedsak er<br />
dette kjøp etter tilbudskonkurranser <strong>for</strong><br />
enkeltprosjekt eller rammeavtaler.<br />
Tiltak<br />
• Kommunen holder fast på 100%<br />
inndekning av kostnadene over inntektene<br />
fra års- <strong>og</strong> tilknytningsgebyrene.<br />
• Satsene <strong>for</strong> årsgebyret <strong>for</strong> <strong>avløp</strong> i<br />
planperioden <strong>2005</strong> – <strong>2015</strong> økes slik<br />
at Þnansiering til planlagte tiltak<br />
sikres. Avløpsgebyret <strong>for</strong> en stan dard<br />
bolig på 120 m 2 vil øke fra 1 652 kr<br />
inkl. mva. i <strong>2005</strong> til 2 176 kr i <strong>2015</strong><br />
(<strong>2005</strong>-kroner). Dette utgjør en<br />
økning på 32%, som omtrent tilsvarer<br />
nedgangen i gebyret fra 2001<br />
til <strong>2005</strong>. I følge Statistisk sentralbyrå<br />
er gjennomsnittlig <strong>avløp</strong>sgebyr i<br />
Norge i <strong>2005</strong> 3 100 kr inkl. mva.<br />
Evt. renteendringer vil medføre<br />
gebyrendring på ca. 2,5% <strong>for</strong> hvert<br />
prosentpoeng renten endres.<br />
• Det legges opp til at ca. 1% av<br />
<strong>avløp</strong>sledningene <strong>for</strong>nyes hvert år.<br />
Dvs. en <strong>for</strong>nyingstakt på ca. 100 år.<br />
Kostnadene innarbeides i de årlige<br />
gebyrer.<br />
Figur 12.2 Fordeling av <strong>avløp</strong>sbudsjettet<br />
<strong>for</strong> <strong>2015</strong> i faste <strong>2005</strong>-priser<br />
175<br />
150<br />
125<br />
100<br />
75<br />
50<br />
Fornyelse av<br />
ledningsnett<br />
<strong>og</strong> anlegg<br />
18%<br />
Avskrivninger<br />
19%<br />
Renter<br />
11%<br />
Drift, vedlikehold<br />
<strong>og</strong> administrasjon<br />
52%<br />
25<br />
0<br />
<strong>2005</strong> 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 <strong>2015</strong><br />
Avløpsnett<br />
Avløpsrensing<br />
Avløpsbudsjett <strong>2015</strong>: 279 mill. kr.<br />
Gjeld <strong>2015</strong>: 850 mill. kr.<br />
Kalkulasjonsrente: 3,8%<br />
36 • FORSLAG HOVEDPLAN FOR AVLØP OG VANNMILJØ <strong>2005</strong>-<strong>2015</strong>
Figur 12.3 Avløpsgebyr 1989 – <strong>2015</strong><br />
2500<br />
Avløpsgebyr 1989 - <strong>2015</strong><br />
<strong>for</strong> en bolig med 120 m 2 boligareal<br />
(faste <strong>2005</strong>-kroner, inkl. mva)<br />
2000<br />
kroner/år<br />
1500<br />
1000<br />
500<br />
0<br />
1989 1991 1993 1995 1997 1999 2001 2003 <strong>2005</strong> 2007 2009 2011 2013 <strong>2015</strong><br />
En gjennomsnittsbolig (120 m 2 ) betaler 1 652 kr. i <strong>2005</strong>. Dette øker til 2 176 kr. (<strong>2005</strong>-priser) i <strong>2015</strong>, basert på 3,8% rente.<br />
FORSLAG HOVEDPLAN FOR AVLØP OG VANNMILJØ <strong>2005</strong>-<strong>2015</strong> • 37
13. Effektivitet <strong>og</strong> organisering<br />
Arbeidet med effektivisering av virksomheten skal <strong>for</strong>sette. Vann- <strong>og</strong> <strong>avløp</strong>stjenestene<br />
utgjør et naturlig monopol <strong>og</strong> er 100% gebyrfinansiert. Der<strong>for</strong> er det<br />
viktig at det er et sterkt fokus på at tjenestene har en god kvalitet <strong>og</strong> drives<br />
effektivt. Effektivitet <strong>og</strong> kvalitet skal måles mot andre <strong>kommune</strong>r (benchmarking).<br />
Forskjeller i naturgitte <strong>for</strong>hold, bebyggelsens utstrekning <strong>og</strong> mål <strong>for</strong> sikkerhet <strong>og</strong><br />
kvalitet har stor betydning <strong>for</strong> kostnadsnivået.<br />
Mål<br />
<strong>Hovedplan</strong> <strong>avløp</strong> <strong>og</strong> <strong>vannmiljø</strong> skal<br />
være koordinert med den øvrige<br />
kommunale planlegging <strong>og</strong> revideres i<br />
tråd med <strong>kommune</strong>planen.<br />
Vann- <strong>og</strong> <strong>avløp</strong>svirksomheten skal ha<br />
en organisering som fokuserer på høy<br />
kvalitet <strong>og</strong> effektiv oppgaveløsning.<br />
Dette innebærer at organisasjonen til<br />
enhver tid i størrelse <strong>og</strong> kompetanse<br />
skal være tilpasset <strong>for</strong> å løse de oppgaver<br />
som pålegges gjennom politiske<br />
vedtak, lover <strong>og</strong> retningslinjer.<br />
Organisasjonene skal etterleve <strong>og</strong><br />
oppfylle de lover <strong>og</strong> <strong>for</strong>skrifter som<br />
gjelder <strong>for</strong> HMS-området.<br />
Status<br />
Effektivitet<br />
Avløpsvirksomheten i <strong>Bergen</strong> er en av<br />
byens store ”bedrifter” med en årsomset<br />
ning på over 200 millioner kroner<br />
<strong>og</strong> et <strong>for</strong>nyings- <strong>og</strong> investeringspr<strong>og</strong>ram<br />
på 1,3 milliarder kroner <strong>for</strong><br />
kommende 10-årsperiode (2006-<br />
<strong>2015</strong>). Årlige utgifter til drift- <strong>og</strong> vedlikehold<br />
i <strong>2005</strong> er på ca. 80 mil lioner<br />
kroner. Hovedut<strong>for</strong>dringen ligger i å<br />
oppnå de høye ambisjonene <strong>for</strong> <strong>avløp</strong>shåndteringen<br />
til en lavest mulig kostnad.<br />
Valg av nivå på <strong>avløp</strong>s rensingen,<br />
<strong>for</strong>nyelsestakten på led nings nettet <strong>og</strong><br />
rentenivået er de viktigste faktorene<br />
som påvirker de økonomiske<br />
rammene.<br />
<strong>Bergen</strong> <strong>kommune</strong> deltar i et nettverk<br />
med 23 andre <strong>kommune</strong>r i regi av<br />
NORVAR der vi sammenlikner nøkkeltall<br />
<strong>for</strong> virksomheten, både med hensyn<br />
til måloppnåelse <strong>og</strong> kostnader.<br />
Gjennom dette nettverket vil vi ta i<br />
bruk resultatmålinger <strong>og</strong> bench marking<br />
i våre plan- <strong>og</strong> styrings systemer <strong>for</strong><br />
effektivitetsutvikling av den kommunale<br />
VA-tjenesten. Resultatene av<br />
benchmarkingen skal bidra til kompetanseheving<br />
om den faktiske situasjonen<br />
<strong>for</strong> VA-tjenestene <strong>og</strong> danne<br />
grunnlag <strong>for</strong> prioritering av tiltak.<br />
Det er et mål at benchmarkingsprosjektet<br />
skal bidra både til å oppnå riktig<br />
standard på VA-tjenestene <strong>og</strong> til at VAtjenestene<br />
produseres så kost nads effektivt<br />
som mulig. NORVAR vil bidra til<br />
at det blir ett felles nasjonalt måle system.<br />
Prosjektet skal bidra til at andre<br />
<strong>kommune</strong>r kan lære av hva de beste<br />
<strong>kommune</strong>ne gjør (”bench learning”).<br />
Ut fra dette vil benchmarking <strong>og</strong>så<br />
kunne fungere som et godt kommunikasjonsverktøy<br />
<strong>for</strong> å si noe om<br />
tilstanden på VA-området sammenlignet<br />
med andre.<br />
Tabell 13.1 viser hvordan benchmarking<br />
brukes til å si noe om stan darden<br />
på <strong>avløp</strong>svirksomheten.<br />
Organisering<br />
Vann- <strong>og</strong> <strong>avløp</strong>setaten er underlagt<br />
byrådsavdelingen <strong>for</strong> byutvikling.<br />
VA-etaten ivaretar <strong>kommune</strong>ns ansvar<br />
Tabell 13.1 Standard på <strong>avløp</strong>svirksomheten<br />
over<strong>for</strong> abonnentene <strong>og</strong> over<strong>for</strong><br />
myndighetene. VA-etaten besørger<br />
<strong>og</strong>så gebyrfaktureringen.<br />
Det har de siste årene blitt arbeidet<br />
jevnlig med å tilpasse organisasjonen<br />
til de oppgaver den skal løse. I 1991<br />
ble VA-seksjonen etablert som en egen<br />
organisatorisk enhet som arbeidet etter<br />
målstyringsprinsippet. I 1996 ble<br />
skillet mellom <strong>for</strong>valtning <strong>og</strong> produksjon<br />
videreført mellom VA-seksjonen<br />
<strong>og</strong> Seksjon <strong>for</strong> tekniske tjenester.<br />
Fra 1.7.2004 er VA-virksomheten<br />
organisert i en bestiller-/utførermodell.<br />
Oppgavene med drift <strong>og</strong> vedlikehold<br />
av vann<strong>for</strong>syningen <strong>og</strong> <strong>avløp</strong>svirksomheten<br />
utføres av <strong>Bergen</strong> Vann KF etter<br />
en egen avtale med VA-etaten som er<br />
bestiller <strong>og</strong> ansvarlig <strong>for</strong> tjenestene.<br />
Byrådet har drøftet/varslet konkurranse<br />
utsetting av drifts- <strong>og</strong> vedlikeholds<br />
oppgavene. Det ligger uten<strong>for</strong><br />
hovedplanen å drøfte dette.<br />
VA-virksomheten har de senere årene<br />
satt økt oppmerksomhet på kunde<strong>for</strong>hold<br />
<strong>og</strong> effektivisering.<br />
En vesentlig ut<strong>for</strong>dring <strong>for</strong> VA-etaten<br />
er å sørge <strong>for</strong> å ha ”kjernebemanning”<br />
Standarden på <strong>kommune</strong>ns <strong>avløp</strong>stjeneste<br />
År Overholdelse Slamkvalitet Tilknytnings- Overløps- Ledningsav<br />
rensekrav * ) <strong>og</strong> gjenbruk grad til ra utslipp nett nettet<br />
<strong>2005</strong><br />
2008<br />
<strong>2015</strong><br />
God standard Mangelfull standard Dårlig standard Datagrunnlag mangler<br />
*<br />
) I <strong>2005</strong> overholdes gjeldende funksjonskrav til rensing. Etter innføring av nytt <strong>avløp</strong>sregelverk i 2006,<br />
tilfredsstiller ikke renseanleggene rensekravene. I <strong>2015</strong> skal disse kravene tilfredsstilles.<br />
38 • FORSLAG HOVEDPLAN FOR AVLØP OG VANNMILJØ <strong>2005</strong>-<strong>2015</strong>
til å håndtere økningen i lednings<strong>for</strong>nyelser.<br />
Mye av den rene prosjekteringen<br />
kjøpes fra private konsulenter.<br />
Ut<strong>for</strong>dringen blir å sørge <strong>for</strong> at <strong>kommune</strong>n<br />
som ledningseier <strong>og</strong> byggherre<br />
har solid kompetanse <strong>og</strong> tilstrekkelig<br />
bemanning til å håndtere den planlagte<br />
økte innsatsen i lednings<strong>for</strong>nyelser.<br />
Ulike <strong>for</strong>mer <strong>for</strong> prosjektorganisering,<br />
herunder rammeavtaler <strong>og</strong> partnerskapsavtaler<br />
med private entreprenører<br />
<strong>og</strong> konsulenter vil bli utprøvd <strong>for</strong> å<br />
Þnne optimale måter å gjennomføre<br />
disse oppgavene.<br />
Avløpshåndteringen er underlagt<br />
internkontroll<strong>for</strong>skriften <strong>og</strong> Arbeidstilsynet<br />
fører tilsyn med hjemmel i<br />
arbeidsmiljøloven <strong>og</strong> fylkesmannen<br />
med hjemmel i <strong>for</strong>urensningsloven.<br />
Dette betyr at virksomheten selv skal<br />
ha rutiner <strong>og</strong> systemer som sikrer<br />
oppfyllelse av lover, <strong>for</strong>skrifter <strong>og</strong><br />
selvpålagte målsettinger. Videre skal<br />
virksomheten selv dokumentere at<br />
disse virker <strong>og</strong> er i bruk. Avvik skal<br />
meldes <strong>og</strong> utbedres (lukkes) innen gitt<br />
tidsfrist. Internkontrollsystemene skal<br />
ha en så høy kvalitet at de møter<br />
kravene til ISO-sertiÞsering.<br />
Sats ing på kvalitet <strong>og</strong> sikkerhet<br />
innebærer at dette området må ha et<br />
høyt fokus framover.<br />
Tiltak<br />
• Den gjeldende organisasjonsmodell<br />
skal videreutvikles slik at en totalt<br />
sett oppnår en mest mulig effektiv<br />
tjenesteproduksjon.<br />
• Organisasjonen skal sikres kompetanse<br />
<strong>og</strong> kapasitet som er tilpasset<br />
oppgavene som skal løses.<br />
• Det skal fastlegges en del indikatorer/nøkkeltall<br />
som dokumenterer<br />
vår effektivitet med vekt på<br />
<strong>for</strong>bedringer over tid. Nettverket i<br />
NORVAR skal videreutvikles.<br />
• Ny teknol<strong>og</strong>i skal utnyttes <strong>for</strong> å<br />
<strong>for</strong>bedre tjenestene <strong>og</strong> redusere<br />
kostnader <strong>og</strong> skader.<br />
• EDB-basert styring <strong>og</strong> overvåking<br />
av de viktige delene av<br />
<strong>avløp</strong>ssystemet videreutvikles.<br />
• Internkontrollsystemet skal benyttes<br />
i kvalitetssikringen av tjenestene <strong>og</strong><br />
<strong>for</strong> å opprettholde høy sikkerhet på<br />
arbeidsplassene <strong>og</strong> et godt<br />
arbeidsmiljø.<br />
• Delegert ansvar <strong>og</strong> myndighet innen<strong>for</strong><br />
klare rammer skal gi den enkelte<br />
mulighet til å utvikle seg gjennom<br />
ut<strong>for</strong>drende <strong>og</strong> utviklende oppgaver.<br />
FORSLAG HOVEDPLAN FOR AVLØP OG VANNMILJØ <strong>2005</strong>-<strong>2015</strong> • 39
40 • FORSLAG HOVEDPLAN FOR AVLØP OG VANNMILJØ <strong>2005</strong>-<strong>2015</strong>