Kolbotn kirke Tegning av Olav Skogseth - Oppegård Historielag
Kolbotn kirke Tegning av Olav Skogseth - Oppegård Historielag
Kolbotn kirke Tegning av Olav Skogseth - Oppegård Historielag
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Medlemsblad nr 1/2010<br />
<strong>Kolbotn</strong> <strong>kirke</strong><br />
<strong>Tegning</strong> <strong>av</strong> Ol<strong>av</strong> <strong>Skogseth</strong><br />
<strong>Kolbotn</strong> <strong>kirke</strong> Da kommunen kjøpte tomt til gr<strong>av</strong>lund <strong>av</strong> Johanne Ingier i 1921 ga hun pengene til ny <strong>kirke</strong> på en tomt gitt <strong>av</strong><br />
gårdbruker Trygve Hansen i 1918. Det ble tegnet obligasjoner garantert <strong>av</strong> kommunen, og en rekke lag og foreninger ga<br />
støtte. Etter initiativ fra <strong>Kolbotn</strong> vel ble det nedsatt en byggekomité. Denne bestod <strong>av</strong>: kjøpmann G. Berggaarden,<br />
meteorolog N. Russeltvedt, kontorsjef Harald Berg, forfatter Oskar Braaten, fullmektig Oscar Christiansen og fru Holmboe. I<br />
1922 nedsatte kommunen en komité for å skaffe tilveie mer penger. Kjøpmann A. Hokholt var med hele tiden mens kaptein<br />
Syver Chr. Ultvedt kanskje gjorde den største jobben. Han var formann i dens siste periode og i selve byggekomiteen som<br />
kommunen nedsatte i 1930. Sten til bygget ble hentet fra Hellerasten nær innkjøringen til Søndre Skrenten. Grunnstein<br />
nedlagt <strong>av</strong> biskop Johan Lunde 16 sept 1931 og <strong>kirke</strong>n ble innviet 28 aug. 1932. Som <strong>kirke</strong>tjener ble ansatt Kolbjørn Nilsen.<br />
Til å begynne med hadde <strong>kirke</strong>n bare et harmonium, men etter noen år fikk de et orgel som tidligere hadde vært brukt i<br />
Eidsvoll og Majorstua <strong>kirke</strong>. Therese Hansens barneforening ga 10 000 kr til klokker. Arkitekt var Ol<strong>av</strong> Olson fra Strømmen.<br />
Byggmester Axel Bjørnstad fra Enebakk. I 1936 var all gjeld på <strong>kirke</strong>n betalt. Glassmalerier <strong>av</strong> Rolf Klemetsrud skjenket <strong>av</strong><br />
<strong>Oppegård</strong> Sparebank. Fru Laumann g<strong>av</strong> glassmosaikk i taket over koret. Nytt orgel ble innviet 27/2 1972. Bygd <strong>av</strong> J H<br />
Jørgensens Orgelfabrikk A/S, Oslo. 5 <strong>av</strong> stemmene er fra det gamle orgelet.
<strong>Oppegård</strong> <strong>Historielag</strong>s styre:<br />
Leder: Egil Wenger<br />
Tlf.: 66 80 27 89 / 97 74 90 02<br />
E-mail: egil@wenger.no<br />
Styremedlemmer:<br />
Thea Wenche Sundt (kasserer)<br />
Siri Iversen (sekretær)<br />
Bjørn Engebretsen<br />
Kari Hattestad<br />
- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -<br />
Revisor: Elisabeth Storløkken<br />
Valgkomité: Egil Bakke, Marita Huseby, Odd-Ståle Indreeide<br />
*****<br />
Redaksjonskomité: Odd Ståle Indreeide, Egil Wenger og Bjørn Engebretsen
Lederen har ordet<br />
Vi sier og skriver januar. Arbeidsåret og Kulturminneåret 2009 er over. Jeg tror ikke styret og<br />
<strong>Historielag</strong>et behøver å gremmes over hva vi fikk gjort dette året til. Som initiativtaker fikk vi<br />
ansvar for å koordinere kulturminneåret, og jeg synes det gikk brukbart bra. Se egen kort<br />
omtale i bladet. <strong>Historielag</strong>et har også vært sterkt delaktig i arbeidet som resulterte i åpningen<br />
<strong>av</strong> de lokalhistoriske samlingene i Langbygningen, selv om Gjersjøelvprosjektet er den<br />
egentlige eier-organisasjonen. At Gjersjø-båten er hevet og under bearbeiding, er også en <strong>av</strong><br />
årets begivenheter. <strong>Historielag</strong>ets styre er fornøyd med egen innsats. Årsberetningen, som er<br />
tatt inn i bladet som en del <strong>av</strong> innkallingen og dokumentasjonen for kommende årsnøte, gir<br />
ellers god oversikt over oppg<strong>av</strong>ene vi har vært involvert i.<br />
Hvis det er noe vi skulle ønske at vi hadde greid bedre, så måtte det være<br />
gjennomføringsevnen i en del konkrete kulturminnesaker, for eksempel arbeidet med å få<br />
oldtidsveiene formelt fredet. Selv om veiene er GPS-festet og inntegnet på kartvedlegg til<br />
kommuneplanen, så er ikke det endelige vedtaket om fredning hos kulturvernmyndigheten i<br />
fylket i boks. Antagelig er dette en vanskeligere prosess for vernemyndighetene enn vi<br />
innbiller oss. Og så var det dette med ressurser da, særlig arbeidskraften. Det hadde vært fint<br />
og fått de formelle forhold i orden, slik at vi kan arbeide med stell og vedlikehold. Og så har<br />
vi behov for å bruke ressurser på stedfaste kulturminner også, både finne dem og beskrive<br />
dem.<br />
Det er første driftsår etter at årsmøtet i mars i år bestemte at styret skulle bestå <strong>av</strong> fem<br />
personer, og at mer <strong>av</strong> det praktiske arbeidet kan skje i arbeidsgruppene. Om vi med dette har<br />
funnet fram til den rette modellen, gjenstår å se. Trolig trenger vi enda tid for å tilpasse oss<br />
denne måten å arbeide på. Kanskje burde de styremedlemmene som har ansvar for egne<br />
arbeidsoppg<strong>av</strong>er, også ha en utpekt medhjelper, en slags personlig varamann el.l. Styret anser<br />
ikke tiden moden for å foreslå dette nå, men kanskje kommer det ved neste korsvei <br />
En ting er å arbeide med å finne og stelle med konkrete kulturminner, en annen sak er å<br />
formidle det vi finner, og det vi ellers vet om historiske tildragelser. I <strong>Oppegård</strong> er vi ikke<br />
flinke til å ta til pennen. Både dette bladet, og andre skrifter har behov for skriftlig<br />
framstilling <strong>av</strong> historien, for eksempel Follominne regionalt, og blader og lignende på<br />
fylkesnivå. Og – for all del, vi går mot et 100-årsjubileum i kommunen. Selv om kommunen<br />
skal lage et historisk skrift, er det trolig masse emner som ikke får plass der. Vi bør ha andre<br />
formidlingskanaler, for eksempel et historisk leksikon på nettet. <strong>Historielag</strong>et har som<br />
oppg<strong>av</strong>e å bygge opp et aktivt nettsted for <strong>Oppegård</strong>s historie på www.lokalhistoriewiki.no.<br />
Tidligere leder, Erik Ballangrud, opprettet et lokalhistorisk leksikon på vår hjemmeside<br />
www.oppegaard-historielag.org, men han har ikke vært i stand til å ajourføre den etter 2004.<br />
Finnes det noen der ute som er interessert i å påta seg en slik oppg<strong>av</strong>e<br />
Kort sagt – vi trenger sårt noen til å skrive historiske artikler, små og store. Se mer om dette i<br />
bladet.<br />
Det er fortsatt masse oppg<strong>av</strong>er å ta fatt i!<br />
Egil Wenger
ÅRSBERETNING 2009<br />
Årsmøtet for 2009, <strong>av</strong>viklet den 4. mars 2009, besluttet å reduserer styret fra 9 til<br />
5 medlemmer.<br />
Styret<br />
Leder Egil Wenger ble direkte valgt <strong>av</strong> årsmøtet. For øvrig konstituerte det valgte<br />
styret seg slik:<br />
Kasserer og nestleder: Thea Wenche Sundt<br />
Sekretær: Siri Iversen<br />
Styremedlemmer: Bjørn Engebretsen og Kari Hattestad.<br />
Revisor Elisabeth Storløkken ble valgt <strong>av</strong> årsmøtet.<br />
Det samme gjelder Valgkomiteen: Egil Bakke, Odd Ståle Indreeide og Marita Huseby.<br />
Rent praktisk har styret organisert de vesentligste og rutinemessige arbeidsområdene i<br />
arbeidsgrupper, ledet <strong>av</strong> sentrale personer i organisasjonen, med tanke på at en del <strong>av</strong><br />
virksomheten kan utføres uten at lederskiktet nødvendigvis er praktisk involvert.<br />
Det ble opprettet grupper med følgende utpekte ansvarlige:<br />
Aktivitets- og info-gruppe, v/Bjørn Engebretsen.<br />
Kulturminnegruppe (i utmark, inkl. tidligere Veigruppa), v/Thea W. Sundt.<br />
Kalendergruppe, v/Egil Wenger.<br />
Utstillinger/museer, v/Siri Iversen.<br />
Økonomigruppe, v/Thea W. Sundt.<br />
Lagets medlemskap<br />
Vi er medlem <strong>av</strong> Follo <strong>Historielag</strong> (Egil Wenger er styrerepresentant, og Siri Iversen er vara),<br />
og i Landslaget for lokalhistorie (LLH). Vi har f.t. styreverv i Stiftelsen Follo Museum (med<br />
Siri Iversen som styremedlem og Egil Wenger som representantskapsmedlem).<br />
Styrets medlemmer har deltatt i flere møter og arrangementer i regi <strong>av</strong> Follo <strong>Historielag</strong><br />
og Follo Museum – og andre kulturminneorganisasjoner. Siri Iversen er vår representant i det<br />
kommunale Lokalhistorisk fond. Vi er også med i en uformell Follo-<strong>av</strong>deling <strong>av</strong><br />
Fortidsminneforeningen.<br />
Styrets aktiviteter<br />
Det er holdt 6 styremøter. Dette er noe færre enn tidligere, men ihht intensjonen om at færre<br />
styremedlemmer skaper mindre behov for formell kommunikasjon, og mer kommunikasjon<br />
gjennom uformelt samarbeid. Noen få framtredende hjelpere fra medlemsmassen var invitert<br />
til å delta på styrets sommermøte i juni.
Styrets arbeid dette året har vært sterkt preget <strong>av</strong> Kulturminneåret 2009, hvor styreleder har<br />
hatt en koordinerende rolle for kulturminneår-arrangementene i kommunen, da med støtte i<br />
andre organisasjoner, og i kommunen (bl.a. økonomisk støtte). Kulturminneårs-programmet i<br />
<strong>Oppegård</strong> synes å ha vært det mest aktive og synlige på regionnivå.<br />
<strong>Historielag</strong>et sto som ansvarlig arrangør <strong>av</strong> <strong>av</strong>slutningsarrangementet ”Barfotjentenes Jul”.<br />
Gjersjø-båten ble hevet i slutten <strong>av</strong> juni. Operasjonen var vellykket, og båten er under<br />
behandling med vask og rens, i regi <strong>av</strong> Follo Museum. Ifølge prosjektleder Bjørn Lunder, er<br />
endelig plassering i fasen for restaurering ikke bestemt, men dette skal <strong>av</strong>gjøres i regi <strong>av</strong> Follo<br />
Museum og UMB.<br />
Flere medlemmer <strong>av</strong> <strong>Historielag</strong>et har deltatt på eksterne kurs- og seminarer, både i vår region<br />
og i landet for øvrig. På uformell basis deltar leder Egil Wenger i organisasjonen Forum for<br />
Natur og Friluftsliv (FNF) i <strong>Oppegård</strong>, og i andre lokale organisasjoner, spesielt<br />
Gjersjøelvprosjektet, sammen med flere andre medlemmer. Ved et arrangement våren 2009<br />
ble de lokalhistoriske utstillingene i Langbygningen i Gjersjøelva åpnet, og har etter det<br />
utgjort et verdifullt tilskudd til visningene <strong>av</strong> Gurisaga (oppgangssaga), og kulturminnene i<br />
Gjersjøelva for øvrig..<br />
Spørsmål om utgivelse <strong>av</strong> et kommunalt historieverk er <strong>av</strong>gjort. En redaksjonskomité er i<br />
gang med arbeidet. <strong>Historielag</strong>et er representert ved Siri Iversen. Vi er tildelt oppg<strong>av</strong>en med å<br />
utvikle et leksikon på nettstedet www.lokalhistoriewiki.no, og det er initiert kursing <strong>av</strong><br />
aktuelle deltakere til dette arbeidet.<br />
Det pågår arbeid med å identifisere billedmateriale fra <strong>Oppegård</strong>, i Akershus Kulturnetts<br />
database Primusweb.<br />
<strong>Historielag</strong>et har uttalt seg i følgende regulerings- og bebyggelsesplan-saker:<br />
• Bebyggelsesplan for næringsområdet vest for Oldtidsveien i Fløysbonn-<br />
Sønsterud-området, og for boligområdet ”Dalens Gartneri” i Gjersjøveien.<br />
• Reguleringsplan for bygging <strong>av</strong> ny idrettshall på Østre Greverud idrettsområde.<br />
Intensjon: Skjerme siste rest <strong>av</strong> synlig del <strong>av</strong> den eldste traseen <strong>av</strong> Kongeveien.<br />
• Igangsetting <strong>av</strong> reguleringsarbeid for utvikling <strong>av</strong> eiendommen Rosenholmveien<br />
25 (IBM).<br />
Arbeidsgruppene<br />
Mye <strong>av</strong> <strong>Historielag</strong>ets aktiviteter har altså vært ivaretatt <strong>av</strong> arbeidsgruppene. Nedenfor<br />
beskrives kort hva disse gruppene har arbeidet med.<br />
Aktivitets - og Info-gruppa<br />
Gruppas aktiviteter har i stor grad vært preget <strong>av</strong> Kulturminneårets aktiviteter. <strong>Historielag</strong>ets<br />
arrangementer var:<br />
- Omvisning på Forvarsmuseet på Akershus<br />
- Kurs i registrering <strong>av</strong> kulturminner<br />
- Vikingekveld på Nylenna, v/Tone Holte & co.<br />
- Tur til Håøya i Oslofjorden.<br />
- Vandring langs Ljanselva fra Hauketo.<br />
- Rusletur fra Gjersjøbruåsen mot Hvitebjørn
- Avslutningssamling for Kulturminneåret på Østlikollen.<br />
- Forestillingen ”Barfotjentenes Jul” i Kolben.<br />
Endatil ble en planlagt tur til Gamlebyen, Fredrikstad utsatt, bl.a. pga kollisjon med et<br />
interessant og mer lokalt arrangement (vandring langs steingjerdene på Svartskog) ved<br />
organisasjonen Bærekraftig Follo.<br />
I samarbeid med hjemmesideoperatøren vår, Arno Daastøl, har gruppa forvaltet og oppdatert<br />
hjemmesiden. Styret har planer om en gjennomgang og evt. oppgradering <strong>av</strong> siden.<br />
I henhold til årlig målsetting, er det utgitt 2 nummer <strong>av</strong> medlemsbladet<br />
(v/ Odd Ståle Indreeide).<br />
I tillegg har gruppa deltatt i de årlige arrangementene, Friluftslivets Dag og Eventyrstien.<br />
Kulturminnegruppa<br />
Styret valgte å slå sammen arbeidet med Oldtidsveiene og andre kulturminner i utmark.<br />
Tidligere Veigruppa er dermed en del <strong>av</strong> Kulturminnegruppa.<br />
Året har likevel vært dedikert til videre arbeid med Oldtidsvei-traseen på Svartskog mellom<br />
Bålerud og Sjødal, og en del oppdatering og vedlikehold <strong>av</strong> deler <strong>av</strong> de andre<br />
Oldtidsveitraseene som tidligere er skiltet. Fylkesarkeologen er sterkt delaktig og ivrig<br />
engasjert i dette arbeidet. Samarbeidet med fylkeskuktur-organisasjonene viser med all<br />
ønskelig tydelighet at det er behov for metallsøk på spesielle strekninger, for påvisning <strong>av</strong> rett<br />
trase, før hele veistrekninger kan bli godkjent fredet. Det er satt i gang forberedende arbeid<br />
med å få tegnet inn gamle veier og kulturminner på kart over det sørlige Svartskog-området.<br />
Kalendergruppa<br />
Kalenderen for 2009 ga et godt økonomisk resultat, men restopplaget ble litt før stort – ca.<br />
350 eksemplarer. Årets kalender – for 2010 – med tema ”Gamle hus i <strong>Oppegård</strong>”, ble derfor<br />
trykket opp i redusert opplag – 1000 eksemplarer. Salget har gått tilfredsstillende, og det ser<br />
ut til å bli et godt økonomisk resultat også for denne kalenderen.<br />
Kalenderen 2010 ble laget <strong>av</strong> deltakere fra styret og ellers de indre sirkler <strong>av</strong> <strong>Historielag</strong>et.<br />
Dette medførte stor arbeidsbelastning i tillegg til det ordinære lagsarbeidet. Det blir en<br />
utfordring å holde arbeidet med den årlig kalenderen i hevd.<br />
Økonomigruppa<br />
Lagets økonomi er nå så vidt romslig at det blir en utfordring å benytte våre midler der de<br />
trengs mest, men i kontrollerte former. Til en viss grad har styret arbeidet etter dette mønster<br />
allerede i 2009. Det er behov for oversikt over prosjektmidler som del <strong>av</strong> beholdningen, og<br />
midler som framstår som utestående, lån og lignende. I mest mulig grad bør styret innhente<br />
årsmøtets godkjenning på evt. større enkeltdisponeringer.<br />
Leder har nå fått tilgang til innsyn i lagets kontoer. Det har ikke vært særlig behov for bruk <strong>av</strong><br />
en egen gruppe for økonomi i 2009.<br />
Pr. 31.12.09 har vi ca. 300 medlemmer.
Utstillinger/museer<br />
<strong>Historielag</strong>et er nå så involvert i arbeid knyttet mot andre organisasjoner, både knyttet til<br />
kulturminner og til friluftsliv basert på uorganisert aktivitet, at styret har følt behov for å<br />
regulere noe <strong>av</strong> innsatsen fra vår side. Spesielt gjelder dette aktiviteter i forhold til de nye<br />
utstillingene i Langbygningen (Gjersjøelvprosjektet). Siri Iversen er påsatt dette arbeidet i<br />
styre-sammenheng, mens andre aktører – vesentligst Marita Huseby og Egil Wenger - rent<br />
praktisk har vært vel så mye engasjert. Utstillingene i Langbygningen har vært meget godt<br />
mottatt <strong>av</strong> besøkende i åpningsåret. Et spesielt gledelig innslag har vært de mange tidligere<br />
beboerne i boligene i Gjersjøelva.<br />
Diverse<br />
Intensjonen om at arbeidsgruppene skal kunne fungere selvstendig, med egne møter og<br />
aktiviteter på vegne <strong>av</strong> laget, har ikke helt ”satt seg”. Styret har tro på at dette etter hvert vil<br />
gå seg bedre til.<br />
På årsmøtet 2009 ble det vedtatt bestemmelser for æresmedlemskap. Styret har hatt forslag til<br />
tildeling <strong>av</strong> æresmedlemskap til behandling, og fremmer forslag for årsmøtet 2010.<br />
<strong>Historielag</strong>et har registrert seg som mottaker <strong>av</strong> grasrotandeler fra interesserte som melder sin<br />
andel til oss gjennom tippingen. Vi har bare mottatt små beløp hittil, og kjenner ikke til hvor<br />
mange som har gitt sine andeler til <strong>Historielag</strong>et.<br />
I forbindelse med Kulturminneårets aktiviteter i regi <strong>av</strong> Follo <strong>Historielag</strong>, har vi i samarbeid<br />
med Ski <strong>Historielag</strong> og turorienteringen Skautr<strong>av</strong>er’n, gjennomført samarbeid om 10<br />
Skautr<strong>av</strong>erposter på utpekte kulturminner. Opplegget er tatt vel imot. De historiske<br />
orienteringsskiltene blir inntil videre stående på de aktuelle kulturminnene, og opplegget<br />
videreføres – i litt redusert omfang – også for sesongen 2010.<br />
Styret har vært engasjert i arbeid med å kartlegge og beskrive kulturminner knyttet til Østre<br />
Greverud golfbane og dens nærområde, i forbindelse med golfbanens natur- og miljøsatsning<br />
for banen. Beskrivelser <strong>av</strong> et 10-talls kulturminner er tatt inn i golfbanens baneguide, som<br />
igjen antas å kunne bli et mønster for lignende tiltak utover landet.<br />
Styreleder har deltatt i et fellesprosjekt i kommunen om etablering <strong>av</strong> et nett <strong>av</strong> korte og<br />
lengre turforslag innenfor kommunen. Det har vært ønskelig å knytte kulturminner opp i<br />
turforslagene. Det er planlagt å utgi en turguide med beskrivelser og kart over slike turer. I<br />
tilfelle må vi påregne ressurser til å skilte/beskrive kulturminnene.<br />
Styret mener det er grunn til å se tilbake på et godt arbeidsår, og takker de mange hjelperne vi<br />
har benyttet oss <strong>av</strong> i løpet <strong>av</strong> året.<br />
Styret
BRANNTÅRNET PÅ GRØNLIÅSEN<br />
Hvem <strong>av</strong> beboerne i nordøstre <strong>Oppegård</strong> har ikke hørt om branntårnet på Grønliåsen. Stedet<br />
der tårnet engang sto, er en fane for kulturminnene i vår kommune selv om tårnet vitterlig sto<br />
noen meter utenfor <strong>Oppegård</strong>s grense, inne i Oslo. Kulturminnet forsterkes betraktelig ved at<br />
det ligger bare få meter fra den urgamle ferdselsveien som bandt området ”innerst i Viken” til<br />
flatbygdene og utlandene i sør. Den historien kan leses på oppslagst<strong>av</strong>ler på Grønliåsen, ved<br />
Tårnåsen, og ved Kongebordet noen hundre meter lenger sør. N<strong>av</strong>net på handelssenteret<br />
Tårnåsen og boligområdene nærmest Grønliåsen, har fått n<strong>av</strong>net etter tårnet, rimeligvis.<br />
Turen opp til plassen der tårnet sto,<br />
er ikke lang. Under en halv times<br />
gange fra området ved Tårnåsen<br />
skole, eller fra Tårnåsensenteret,<br />
så er vi der. Det er en brattere<br />
og tøffere oppstigning fra senteret<br />
enn lenger sør. Går vi fra sør,<br />
følger vi den meget oppgåtte og<br />
trafikkerte Oldtidsveien oppover.<br />
For 40 -50 år siden var dette del <strong>av</strong><br />
”de dype skoger” øst for <strong>Oppegård</strong>,<br />
som strakk seg nesten<br />
sammenhengende gjennom<br />
Sørmarka og Østmarka til Øyeren.<br />
I dag kan vi dessverre ikke unngå<br />
å få kontakt med trafikkstøyen fra E6<br />
så snart vi kommer litt opp i høyden.<br />
I tidligere tider ble Grønliåsen kalt<br />
for Hellerasta, eller Hellerastaåsen.<br />
I dag knytter vi n<strong>av</strong>net til boligområdet<br />
Hellerasten som ble reist i årene etter<br />
1948. N<strong>av</strong>net Hellerasten har vært<br />
forsøkt forklart med at Kongebordet<br />
var rasteplass for ferdsel langs<br />
Branntårnet i 1920-årene, sett fra sør.<br />
Foto: Asbjørn Janson.<br />
Oldtidsveien, men mer sannsynlig er<br />
forklaringen om at veien i dette<br />
området gikk på ”heller” – flat stein –<br />
i motsetning til både lenger sør og nord, hvor veien gikk på jord og gjennom skog. En gammel<br />
norsk mil (ca.11,5 km) ble i sin tid kalt for en ”rast”. Avstanden mellom Haugbro (høybru) i<br />
sør og Ljabru i nord, tilsvarer en rast. Dermed er n<strong>av</strong>net Hellerasten kommet i stand.<br />
Som vanlig har vært i nyere tid, er eldre n<strong>av</strong>n ofte skiftet ut med n<strong>av</strong>n fra egen tid. N<strong>av</strong>net<br />
Grønliåsen oppsto trolig etter en brann i vestskråningen <strong>av</strong> åsen tidlig på 1800-tallet. Etter<br />
brannen kom det som vanlig er, opp mye frisk og grønn gjenvekst <strong>av</strong> gras og løvskog.<br />
Ljansgodset eide skogområdene på bl.a. Grønliåsen fra slutten <strong>av</strong> 1700-tallet. Ljansgodset -<br />
eller Ingiergodset, som bruket ble kalt senere på 1800-tallet - brukte skogen for tilførsel <strong>av</strong><br />
virke til sagbrukene i Gjersjøelva. Først tidlig på 1900-tallet, i 1910 for å være nøyaktig, ble<br />
branntårnet reist på Grønliåsen. Den gang lå tårnet i Aker kommune, som ble innlemmet i
Oslo fra 1948. Samtidig ble Akers arealer sørover til Sagstua - inkludert Fløysbonn gård –<br />
innlemmet i <strong>Oppegård</strong> kommune. Grensa mellom Oslo og <strong>Oppegård</strong> går i dag bare få meter<br />
sør for plassen der tårnet sto. Brannvakten måtte de første årene løpe<br />
ca. 2 km sørover til Ødegården. Derfra måtte det gis beskjed videre til brannmannskapene.<br />
Det var ikke organisert brannberedskap til å begynne med. Alle pliktet å møte opp, spesielt de<br />
som hadde tilknytning til Ingiergodset, og bringe med seg utstyr, som øks og spade. I tørre<br />
somre var det stadig større og mindre skogbranner. I perioder med tørke og stor<br />
skogbrannfare, var det kontinuerlig vakt i tårnet.<br />
Det finnes ikke noen samlet oversikt over hvem som var brannvoktere i tårnet opp gjennom<br />
tidene. Det er kjent at Lorentz Larsen fra Solbråtan var vokter fra 1920- eller 1930-tallet. Han<br />
kunne fortelle om lange og ensomme vakttjenester. Christian Myrvold voktet branner<br />
periodevis på somrene under krigen.<br />
I 1932 ble tårnet pusset opp<br />
og gitt ny bordkledning (se bilde)<br />
utvendig, og opprustet innvendig<br />
både bygningsmessig og teknisk,<br />
bl.a. ble det etablert toveis<br />
telefonlinje til Rike (tidligere linje<br />
bestod <strong>av</strong> en jerntråd), hvor<br />
skogbestyrer Christiansen<br />
bodde. Etter krigen ble tårnet<br />
igjen pusset opp, og utstyr<br />
fornyet. I 1950-årene var tårnet<br />
ikke i bruk, og forfallet ble etter<br />
hvert merkbart. Tårnet sto til tidlig<br />
på 1960-tallet, da det sies at<br />
<strong>Oppegård</strong> Brannvesen brant det<br />
ned – under kontroll selvsagt.<br />
Etter det sto det bare igjen et<br />
reisverk etter et landmålingstårn<br />
rett syd for den opprinnelige<br />
tårnplassen. Dette ble – trolig <strong>av</strong><br />
sikkerhetsgrunner - revet tidlig<br />
på 1980-tallet.<br />
I dag er det bare forankringsboltene<br />
etter branntårnet og reisverket, som<br />
er synlig i området. Grønliåsens<br />
Venner, med forankring i<br />
Prinsdalsområdet, har satt opp en<br />
info-t<strong>av</strong>le på stedet, og <strong>Oppegård</strong><br />
<strong>Historielag</strong> har satt opp info-t<strong>av</strong>le<br />
om Oldtidsveien like ved.<br />
Branntårnet ca. 1955/56, sett fra sør, sakset fra boka<br />
"Sørmarka" <strong>av</strong> Birger Løvland. Foto: Tore Burud
Grønliåsen er i dag et meget populært turområde.<br />
Stiene opp til Grønliåsen både fra <strong>Oppegård</strong>- og Oslo-siden vitner om det. Sidestier<br />
mot øst til og fra Bjørndal-bydelen og mot vest til og fra Tårnåsen- Ormerud- og Prinsdalsområdene,<br />
er også tydelig velbrukte. På den tiden det ble mer og mer vanlig for de velsituerte<br />
å reise på fjellet, ble de solrike fjellskrentene sør for tårnet, fortsatt flittig brukt i vårsola, og<br />
på folkemunne kalt ”Fattigmanns-Finse”.<br />
I dag er det begrenset utsikt<br />
fra plassen der tårnet sto,<br />
og det er altså heller ingen<br />
konstruksjoner man kan<br />
klatre opp i. Tenker man<br />
seg stedet for 50 – 60 år<br />
siden, uten skogveksten<br />
som er kommet opp – særlig<br />
i de siste 30-40 årene – og<br />
samtidig forestiller seg<br />
tårnhøyden på ca. 10 m over<br />
bakken - vil vi kunne få en<br />
vid utsikt til store skogområder<br />
mot øst, til det meste <strong>av</strong> både<br />
Sørmarka og Østmarka, og<br />
8-10 mil mot vest og nordvest,<br />
til Jonsknuten ved Kongsberg,<br />
Blefjell og Norefjell. Selv om<br />
tårnet i utgangspunktet nok var<br />
beregnet på å hindre større<br />
branner i Ingiergodsets<br />
skoger, fikk det nok også<br />
betydning for identifisering<br />
<strong>av</strong> branner også i andre områder<br />
i de 40-50 årene tårnet var i bruk.<br />
I bakkant på åsryggen omtrent midt på bildet , sto tårnet i sin<br />
tid. Oldtidsveien med skilt foran i bildet.<br />
Foto: Birger Løvland<br />
0-------------------------------------------0<br />
Skrevet <strong>av</strong> Egil Wenger, basert på Lise Henriksens ”Brannvakttårn i Sørmarka og Østmarka”<br />
i årsskriftet ”Sør i Aker”, årbok for Søndre Aker <strong>Historielag</strong> 2008, men tilpasset situasjonene<br />
sett fra <strong>Oppegård</strong>, bl.a., ved samtaler med Sverre Christiansen.
Kulturminneåret 2009 er over.<br />
Selve <strong>av</strong>slutningen ble markert i Kolben i forbindelse med arrangementet<br />
"Barfotjentenes Jul". Varaordfører Harald Vaadal takket for vel gjennomførte<br />
arrangementer, og for innsatsen<br />
ved sentrale aktører, og overrakte<br />
blomster før forestillingen.<br />
Det har nok vært en stri tørn for<br />
sentrale krefter i <strong>Historielag</strong>et å<br />
binde de forskjellige tråder<br />
sammen til et vel gjennomført<br />
program i kulturmineåret. Men,<br />
det er også god grunn til å takke<br />
andre aktører for flott støtte<br />
underveis, både til planlegging,<br />
gjennomføring og opptredener.<br />
Særlig har Gjersjøelvprosjektet<br />
med Harald Lundstedt vært en<br />
høyst tilstedeværende aktør,<br />
med arrangementene knyttet til<br />
Guri-saga og åpningen og<br />
visningene <strong>av</strong> de lokalhistoriske<br />
samlingene i Langbygningen.<br />
Den lokale kulturaktøren, og<br />
lokalhistorieformidleren Tone<br />
Holte har vært en<br />
gjennomgangsfigur i mange<br />
<strong>av</strong> arrangementene, og ble<br />
også takket og hedret for det.<br />
<strong>Historielag</strong>et hadde påtatt seg<br />
Tone Holte med f<strong>av</strong>nen full <strong>av</strong><br />
et arrangøransvar for<br />
blomster etter en flott forestilling i Kolben<br />
<strong>av</strong>slutningsarrangementet<br />
"Barfotjentenes Jul".<br />
Forestillingen ble en ubetinget<br />
suksess både kunstnerisk og arrangementsmessig. En nesten fullsatt sal ga også<br />
godt rom for det økonomiske resultatet.<br />
Vel blåst!<br />
Egil Wenger
Vi minner om:<br />
NORSK TIPPING - GRASROTANDELEN<br />
Støtt <strong>Oppegård</strong> <strong>Historielag</strong>!<br />
Nå kan ideelle lag og organisasjoner få 5 % <strong>av</strong> tippebeløpet i direkte støtte fra Norsk<br />
Tipping. Forutsetningen har vært at lagene/organisasjonene skal godkjennes for<br />
ordningen, og at en registrerer seg hos Norsk Tipping.<br />
<strong>Oppegård</strong> <strong>Historielag</strong> har nå foretatt slik registrering.<br />
Vi ser svært gjerne at medlemmene følger opp og registrerer seg for å gi sin<br />
grasrotandel til drift <strong>av</strong> <strong>Historielag</strong>et.<br />
Husk dette neste gang du leverer tipping – fotball – lotto – joker – extra - osv.<br />
FRAMGANGSMÅTE FOR Å BLI MED I ORDNINGEN:<br />
1. Du må spille registrert, altså ha tippekort. Husk personlig kode.<br />
2. Si ifra ved innlevering <strong>av</strong> tippingen at du vil registrere din grasrotandel på<br />
<strong>Oppegård</strong> <strong>Historielag</strong>. Virkeområde kultur generelt.<br />
3. Hvis tippekommisjonæren ikke finner fram til oss i registeret, skal du oppgi<br />
organisasjons-nummer 986689346.<br />
4. Ved senere tippeinnleveringer, skjer registrering <strong>av</strong> grasrotandelen til<br />
<strong>Historielag</strong>et automatisk, inntil du evt. endrer opplegget, eller trekker deg fra<br />
ordningen.<br />
På forhånd takk for støtten!<br />
ØSTRE GREVERUD GÅRD – OG GOLFBANEN<br />
med ”omkringliggende herligheter”<br />
Omtrent sånn lød de første overskriftene til en orientering <strong>Historielag</strong>et skrev om<br />
kulturminner knyttet til Østre Greverud gård og golfbanen på gårdens innmark.<br />
Det var <strong>Oppegård</strong> Golfklubb v/headgreenkeeper Thomas Nicolaysen, som gjorde en<br />
henvendelse til oss om et samarbeid for å få til en samlet oversikt over golfbanens situasjon<br />
når det gjaldt miljø, og som en del <strong>av</strong> et arbeid med å utvikle Østre Greverud Golfbane til et<br />
mønsterprosjekt i utvikling <strong>av</strong> kultur- og naturmiljø på golfbanens område, og i dens<br />
nærmeste nedslagsfelt.<br />
Henvendelsen kom i mars 2009, og den f<strong>av</strong>net også Nordre Greverud Vel og <strong>Oppegård</strong> Vel.<br />
Ganske raskt utviklet det seg et mønsterverdig samarbeid, som medførte utgivelsen <strong>av</strong> et hefte<br />
– en ”baneguide” - for golfanlegget med beskrivelser <strong>av</strong> banen, naturforhold og naturbiotoper,<br />
og en kort omtale <strong>av</strong> de kulturminner som <strong>Historielag</strong>et kjenner til – selve gårdsanlegget,<br />
kulturminner på og rundt banen, samt gamle veifar i området. Allerede i september 2009 lå<br />
heftet klart for introduksjon.<br />
Vår orientering har fått en flott plassering på midtsidene, og er gitt et trykkbilde som<br />
illustrerer at det er historie det dreier seg om.<br />
Nederst på denne siden gjengir vi de 4 sidene (forminsket <strong>av</strong> plasshensyn).
Medlemmer <strong>av</strong> <strong>Oppegård</strong> <strong>Historielag</strong>som skulle ønske å se artiklene ”in natura” kan kjøpe<br />
heftet for kr. 50,-. <strong>Oppegård</strong> Golfklubb,, Kongeveien 198, 1416 <strong>Oppegård</strong><br />
Tlf.nr.: 66 81 59 90 v/sekretæren, e-post: www.opgk.no .
REGNSKAP OPPEGÅRD HISTORIELAG<br />
Foreløpig regnskap - spesifisert regnskap leveres ut på møtet.<br />
Resultat 2009 Budsjett 2009 Resultat 2008<br />
Inntekter<br />
Kontingent 47400 45 000 43 800<br />
Inntekt hefter og kalender 86551 80000 104 030<br />
Andre inntekter 7319 5000 5 579<br />
Tilskudd 43855 15 000 1 000<br />
Sum inntekter 185124 145000 154 409<br />
Kostnader<br />
Hefter og kalender 43157 60000 55 372<br />
Møtekostnader/reise 11605 15000 13 456<br />
Andre kostnader 74678 38000 37 835<br />
Investeringer 2613 20000<br />
Sum kostnader 132052 133000 106 663<br />
Til styrets<br />
disposisjon/<strong>av</strong>setn 30000 30 000<br />
Årets resultat 53072 -18000 17 746<br />
BALANSE 2009 Eiendeler EK og gjeld<br />
Fordringer 48436<br />
Bankinnskudd 185 742<br />
Egenkapital 151 565<br />
Avsetninger 56 534<br />
Kortsiktig gjeld 55 583<br />
Sum 234 178 263 682<br />
Note: Høyt beløp under "andre kostnader" har sin motsats i tilskudd på inntektssiden,<br />
jf bl.a høyt aktivitetsnivå i Kulturminneåret 2009. Forslag til disponering <strong>av</strong> overskudd<br />
og budsjett for 2010 vil bli lagt frem på årsmøtet.<br />
På grunn <strong>av</strong> tekniske vanskeligheter, foreligger ikke oversikten over balansen.<br />
Vil bli lagt fram på årsmøtet.<br />
Arbeidet med Lokalhistoriewiki i <strong>Oppegård</strong> – Wikikvelder i Kolben<br />
Vi fortsetter arbeidet med lokalhistorisk leksikon for <strong>Oppegård</strong> på Internett og starter derfor<br />
med faste kvelder utover vinteren og våren hvor alle er velkomne til å få en innføring i<br />
wikiredigering og opplasting <strong>av</strong> bilder. Etter hvert går vi løs på større oppg<strong>av</strong>er,<br />
forhåpentligvis kan vi komme i gang med innsamling og registrering <strong>av</strong> gamle bilder i<br />
<strong>Oppegård</strong>. Det er ikke noe kr<strong>av</strong> til forkunnskaper utover vanlig grunnleggende datakjennskap.<br />
Det er heller ikke noe kr<strong>av</strong> om at man må være medlem <strong>av</strong> <strong>Historielag</strong>et eller er ”innfødt” i<br />
<strong>Oppegård</strong>, interesse for lokalhistorie er grunn god nok!
Wikikveldene holdes i et rom i Kolben med 10 pc-er, prosjektor og skanner. Til å begynne<br />
med vil kveldene være helt åpne med mest fokus på opplæring i wikiredigering og at vi<br />
kommer i gang med artikkelskriving til <strong>Oppegård</strong>-delen <strong>av</strong> www.lokalhistoriewiki.no. Etter<br />
hvert kan vi i fellesskap ta for oss spesielle temaer knyttet til artiklene, for eksempel at vi tar<br />
for oss et bestemt område i kommunen (eks. Gjersjøelva) eller et bestemt tema (eks.<br />
jernbanehistorie). Dels for å lære mer <strong>av</strong>anserte wikiløsninger og dels for å gjøre et grundig<br />
forarbeid til artiklene. Individuelt arbeid er selvsagt helt i orden! Innspill og forslag til<br />
møtetemaer <strong>av</strong> wikiteknisk og lokalhistorisk karakter mottas med stor takk!<br />
Kveldens tema vil etter hvert bli annonsert på <strong>Historielag</strong>ets nettside<br />
www.oppegaard-historielag.org. For våren 2010 er de oppsatte kveldene torsdagene 11.02,<br />
25.03, 06.05 og 10.06. Tidspunktet er kl. 18.00-21.00. Møt opp utenfor biblioteket i Kolben i<br />
Strandliveien 1, <strong>Kolbotn</strong>. Forhåndspåmelding er ikke nødvendig. For mer info, kontakt Siri<br />
Iversen på telefon 93431105 eller send e-post til siri.iversen@lokalhistorie.no.<br />
AKTIVITETER VINTER/VÅR 2010<br />
Tid Aktivitet Sted<br />
Onsdag<br />
10. mars 2010<br />
Kl. 19.00<br />
Onsdag<br />
28. april 2010<br />
Kl. 18.00<br />
Onsdag<br />
19. mai 2010<br />
kl. 18.00<br />
Søndag<br />
6. juni 2010<br />
Torsdagene<br />
11.februar<br />
25. mars<br />
6. mai og<br />
10. juni 2010<br />
Årsmøte.<br />
Foredrag om jerngruvedrift i <strong>Oppegård</strong><br />
v/Bjørn Egil Jensen<br />
Rusletur. Oldtidsveien sørover fra<br />
Bålerud til Sjødal. Påvist og gjennomgått<br />
sommeren 2008/2009. Ved bløtt føre går<br />
vi Framveien sørover. Retur langs<br />
middeladerveien.<br />
Rusletur. Ljanselvas nedere løp. Jamfør<br />
rusleturen fra Hauketo i 2009. Guide<br />
Arne Sunde, Søndre Aker <strong>Historielag</strong>.<br />
Vi besøker Gamlebyen i Fredrikstad, jf<br />
<strong>av</strong>lyst trur høsten 2009.<br />
Lunsj på kafé. Forhåndspåmelding er en<br />
fordel, til tlf. 66993478,<br />
Bjørn Engebretsen.<br />
Kurskvelder for opplæring <strong>av</strong><br />
interesserte aktører i bruk <strong>av</strong><br />
www.lokalhistoriewiki.no, se omtale<br />
annet sted i medlemsbladet.<br />
Grendehuset,<br />
<strong>Oppegård</strong>.<br />
P-plassen<br />
v/<strong>Oppegård</strong> <strong>kirke</strong>,<br />
Svartskog.<br />
P-plassen<br />
v/Hallagerbanen,<br />
Herregårdsveien,<br />
Oslo.<br />
Felles transport, trolig<br />
med private biler -<br />
kunngjøres senere.<br />
Biblioteket, Kolben..<br />
Aktivitetene vil som vanlig bli forsøkt omtalt nærmere i Lokal<strong>av</strong>isen <strong>Oppegård</strong> og i<br />
Østlandets Blad etter hvert som tiden nærmere seg.
Avsender: <strong>Oppegård</strong> <strong>Historielag</strong>, Postboks 12, 1411 <strong>Kolbotn</strong>.<br />
INNKALLING TIL ÅRSMØTET 2010<br />
på Grendehuset, <strong>Oppegård</strong>, onsdag 10. mars 2010, kl. 19.00<br />
Dagsorden:<br />
1. Konstituering<br />
2. Valg <strong>av</strong> møteleder, referent og 2 medlemmer til å undertegne<br />
protokollen.<br />
3. Godkjenning <strong>av</strong> årsberetningen.<br />
4. Godkjenning <strong>av</strong> regnskap for 2009.<br />
5. Fastsettelse <strong>av</strong> kontingent for 2011.<br />
6. Budsjett for 2010.<br />
7. Forslag.<br />
Styret foreslår tildeling <strong>av</strong> to æresmedlemskap.<br />
8. Valg <strong>av</strong> leder, styremedlemmer, revisor, og valgkomite.<br />
Nødvendig dokumentasjon - styrets årsberetning, og regnskap for 2009 -<br />
finnes andre steder i dette medlemsbladet.<br />
Etter behandlingen <strong>av</strong> årsmøtesakene serveres forfriskninger,<br />
og ”noe å bite i”.<br />
Deretter foredrag v/Bjørn Egil Jensen om jernutvinningen i vårt område<br />
på 1800-tallet.<br />
Styret.<br />
02.2010. 400. (13926) <strong>Kolbotn</strong> trykkeri as