Troms fylkeskommunes årsrapport 2003
Troms fylkeskommunes årsrapport 2003
Troms fylkeskommunes årsrapport 2003
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
ÅRSRAPPORT 03
Politisk organisering<br />
Fylkestinget<br />
Næring/samferdselskomitéen<br />
Levekårskomitéen<br />
Kompetansekomitéen<br />
Økonomikomitéen<br />
Fylkestinget<br />
- er det øverste politiske<br />
organ i fylkeskommunen.<br />
Fylkestingsrepresentantene<br />
velges hvert fjerde år i forbindelse<br />
med kommuneog<br />
fylkestingsvalg. Det er<br />
37 representanter i <strong>Troms</strong>.<br />
Administrativ organisering<br />
Kulturetaten<br />
Fylkesordføreren<br />
- velges av fylkestinget.<br />
Fylkesordføreren leder<br />
møtene i fylkestinget.<br />
Fylkesordføreren er fylkeskommunens<br />
rettslige<br />
representant.<br />
Utdanningsetaten<br />
Fylkesrådet<br />
Regional<br />
utviklingsetat<br />
Etat for økonomi og<br />
administrasjon<br />
Komitéene<br />
- representantene i fylkestinget<br />
er delt inn i fire<br />
komitéer. Disse komitéene<br />
innstiller i alle saker til<br />
fylkestinget etter at sakene<br />
kommer fra fylkesrådet.<br />
Tannhelseetaten<br />
Fylkesrådet<br />
Fylkesrådet består av fem fylkesråder som er valgt av fylkestinget. Fylkesrådet<br />
erstatter fylkesrådmannen som øverste ansvarlige for den samlede fylkeskommunale<br />
administrasjon og har full instruksjonsmyndighet over hele administrasjonen.<br />
Fylkesrådet i <strong>Troms</strong>. Bak fra venstre: Ragnhild Movinkel<br />
(SP), Synnøve Søndergaard (AP), Jan Solheim (KrF),<br />
Paul Dahlø (AP) og Roger Ingebrigtsen (AP).<br />
Parlamentarisme i <strong>Troms</strong><br />
I oktober <strong>2003</strong> vedtok fylkestinget<br />
at <strong>Troms</strong> fylkeskommune skal styres<br />
etter parlamentariske prinsipper.<br />
Parlamentarisme på regionalt nivå har<br />
sin parallell til ordningen på riksplan<br />
med regjering og Storting. Et flertall i<br />
fylkestinget velger fylkesrådet – eller<br />
”fylkesregjeringen” – som erstatter<br />
rådmannen. Fylkesrådet består av fem<br />
fylkesråd med hver sine arbeidsområder.<br />
Fylkesrådet er øverste ansvarlige<br />
for fylkeskommunens administrasjon,<br />
og forbereder og legger frem saker til<br />
fylkestingets komitéer. Fylkesrådet er<br />
også ansvarlig for å iverksette de vedtak<br />
fylkestinget har fattet. Fylkesrådet<br />
har sitt mandat fra fylkestinget, og må<br />
ha fylkestingets tillit. Går et flertall i<br />
fylkestinget inn for mistillit mot det<br />
sittende fylkesrådet må det kaste kortene<br />
og gå av.<br />
2
3<br />
Labugta<br />
1<br />
2 3<br />
4<br />
5<br />
6<br />
7<br />
8<br />
9<br />
10<br />
11<br />
12<br />
13<br />
14<br />
15<br />
16<br />
17<br />
18<br />
19<br />
20<br />
21<br />
22<br />
23<br />
24<br />
25<br />
26<br />
27<br />
28<br />
29<br />
30<br />
32<br />
31<br />
33<br />
34<br />
35<br />
36<br />
37<br />
38<br />
39<br />
40<br />
41<br />
42<br />
43<br />
44<br />
45<br />
46<br />
47<br />
48<br />
49<br />
50<br />
52<br />
53<br />
54<br />
55<br />
56<br />
51
Institusjoner som eies og drives av <strong>Troms</strong> fylkeskommune<br />
Tannklinikker<br />
1. Nordøya hovedtannklinikk Breivangv. 38, 9010 TROMSØ Tlf. 77 66 34 20<br />
2. Sør-<strong>Troms</strong>øya tannklinikk Strandv. 13, 9296 TROMSØ Tlf. 77 68 38 59<br />
3. <strong>Troms</strong>dalen tannklinikk Th. Widdingsv. 14, 9020 TROMSDALEN Tlf. 77 60 14 10<br />
4. Kroken tannklinikk B. A. Løvoldsv. 12, 9022 KROKELVDALEN Tlf. 77 60 64 80<br />
5. Kvaløysletta tannklinikk Slettav. 39, 9100 KVALØYSLETTA Tlf. 77 60 38 50<br />
6. Hansnes tannklinikk 9130 HANSNES Tlf. 77 74 85 60<br />
7. Vannareid tannklinikk 9166 VANNAREID Tlf. 77 74 97 72<br />
8. Andselv hovedtannklinikk 9325 BARDUFOSS Tlf. 77 83 32 36<br />
9. Olsborg tannklinikk 9321 MOEN Tlf 77 83 12 77<br />
10. Bardu tannklinikk 9360 BARDU Tlf. 77 18 66 90<br />
11. Sjøvegan tannklinikk 9350 SJØVEGAN Tlf. 77 17 14 93<br />
12. Storsteinnes tannklinikk 9050 STORSTEINNES Tlf. 77 72 06 22<br />
13. Finnsnes tannklinikk Parkv.2, 9300 FINNSNES Tlf. 77 87 02 70<br />
14. Sørreisa tannklinikk Skolev. 23, 9310 SØRREISA Tlf. 77 86 14 05<br />
15. Harstad hovedtannklinikk Postboks 64, 9481 HARSTAD Tlf. 77 01 81 00<br />
16. Kanebogen tannklinikk Skillev. 15, 9411 HARSTAD Tlf. 77 00 06 20<br />
17. Evenskjer tannklinikk Postboks 115, 9439 EVENSKJER Tlf. 77 08 56 65<br />
18. Ibestad tannklinikk Postboks 25, 9570 HAMNVIK Tlf. 77 09 53 70<br />
19. Kvæfjord tannklinikk Markv. 8, 9475 BORKENES Tlf. 77 02 29 00<br />
20. Gratangen tannklinikk 9470 GRATANGEN Tlf. 77 02 02 04<br />
21. Storslett hovedtannklinikk Sonjatun, 9151 STORSLETT Tlf. 77 77 05 00<br />
22. Skjervøy tannklinikk Boks 64, 9189 SKJERVØY Tlf. 77 77 75 10<br />
23. Lyngseidet tannklinikk 9060 LYNGSEIDET Tlf. 77 71 01 90<br />
24. Hatteng tannklinikk 9046 OTEREN Tlf. 77 71 46 06<br />
25. Burfjord tannklinikk 9161 BURFJORD Tlf. 77 76 81 44<br />
26. Klinikk for kjeveortopedi Parkveien 2/Postboks 164, 9305 FINNSNES Tlf. 77 84 06 16<br />
27. Tannhelsetjenestens kompetansesenter<br />
for Nord-Norge Strandv. 13, 9296 TROMSØ Tlf. 77 62 37 40<br />
28. Tannklinikken Åsgård sykehus 9291 TROMSØ Tlf. 77 62 78 84<br />
29. Tannklinikken UNN Legevakten, 9038 TROMSØ Tlf. 77 62 80 19<br />
30. Arnøyhamn tannklinikk 9192 ARNØYHAMN Tlf. 77 76 28 81<br />
31. Ambuleringsklinikk 9311 BRØSTADBOTN Tlf. 77 18 82 88<br />
32. Ambuleringsklinikk 9146 OLDERDALEN Tlf. 77 71 81 29<br />
Videregående opplæring<br />
33. Bardufoss videregående skole 9325 BARDUFOSS Tlf. 77 83 63 00 Elevtall: 482 www.bardufoss.vgs.no<br />
34. Breivang videregående skole Breivang, 9010 TROMSØ Tlf. 77 66 30 60 Elevtall: 189 www.breivang.vgs.no<br />
35. Breivika videregående skole Postboks 3374, 9276 TROMSØ Tlf. 77 62 16 00 Elevtall: 527 www.breivika.vgs.no<br />
36. Finnfjordbotn vidaregåande skole Finnfjordbotn, 9300 FINNSNES Tlf. 77 85 08 00 Elevtall: 270 www.finnfjordbotn.vgs.no<br />
37. Heggen videregående skole Postboks 504, 9485 HARSTAD Tlf. 77 01 83 00 Elevtall: 404 www.heggen.vgs.no<br />
38. Høgtun videregående skole 9321 MOEN Tlf. 77 83 03 30 Elevtall: 102 www.hogtun.vgs.no<br />
39. Kongsbakken videregående skole Postboks 355, 9245 TROMSØ Tlf. 77 64 73 00 Elevtall: 585 www.kongsbakken.vgs.no<br />
40. Kvaløya videregående skole P ostboks 4070, 9279 TROMSØ Tlf. 77 60 54 00 Elevtall: 490 www.kvaloya.vgs.no<br />
41. Nordreisa videregående skole<br />
Ráissa joatkkaskuvla Postboks 293. 9156 STORSLETT Tlf. 77 77 01 00 Elevtall: 280 www.nordreisa.vgs.no<br />
42. Nordkjosbotn videregående skole Ringv. 4, 9040 NORDKJOSBOTN Tlf. 77 72 27 00 Elevtall: 142 www.nordkjosbotn.vgs.no<br />
43. Rå videregående skole Laskenv. 3, 9475 BORKENES Tlf. 77 02 26 00 Elevtall: 245 www.kvafjord.vgs.no<br />
44. Senja videregående skole Postboks 27, 9382 GIBOSTAD Tlf. 77 85 28 52 Elevtall: 107 www.senja.vgs.no<br />
45. Sjøvegan videregående skole 9350 SJØVEGAN Tlf. 77 16 05 00 Elevtall: 263 www.sjovegan.vgs.no<br />
46. Skjervøy videregående skole Postboks 250, 9189 SKJERVØY Tlf. 77 77 78 00 Elevtall: 104 www.skjervoy.vgs.no<br />
47. Skånland videregående skole 9440 EVENSKJER Tlf. 77 08 91 00 Elevtall: 118 www.skanland.vgs.no<br />
48. Stangnes videregående skole Postboks 3120, 9498 HARSTAD Tlf. 77 01 91 00 Elevtall: 574 www.stangnes.vgs.no<br />
49. <strong>Troms</strong>dalen videregående skole Postboks 5275, 9293TROMSØ Tlf. 77 75 25 00 Elevtall: 477 www.tromsdalen.vgs.no<br />
50. <strong>Troms</strong>ø maritime skole Postboks 6341, 9293 TROMSØ Tlf. 77 66 62 00 Elevtall: 226 www.tos. mar.vgs.no<br />
51. Sosiale Medisinske Institusjoner-skolen Postboks 77, 9038 TROMSØ Tlf. 77 62 63 51<br />
OPUS <strong>Troms</strong> fylkeskommunalt foretak<br />
52. OPUS <strong>Troms</strong> FKF, avd. <strong>Troms</strong>ø Postboks 3355, 9276 TROMSØ Tlf. 77 75 75 75 www.opus.tr.no<br />
53. OPUS <strong>Troms</strong> FKF, avd. Midt <strong>Troms</strong> Hersvik 7, 9300 FINNSNES Tlf. 77 85 07 50 www.opus.tr.no<br />
54. OPUS <strong>Troms</strong> FKF, avd. Nord-<strong>Troms</strong> Hovedvn. 2, 9151 STORSLETT Tlf. 77 76 77 05 www.opus.tr.no<br />
55. OPUS <strong>Troms</strong> FKF, avd. Harstad Postboks 3159, 9498 HARSTAD Tlf. 77 04 28 80 www.opus.tr.no<br />
Sentraladministrasjonen<br />
56. <strong>Troms</strong> fylkeskommune, Fylkeshuset Postboks 6600, 9296 TROMSØ Tlf. 77 78 80 00 www.tromsfylke.no<br />
Utgiver<br />
<strong>Troms</strong> fylkeskommune<br />
Prosjektleder<br />
Lisa Hoen<br />
Informasjonssenteret<br />
Redaksjonskomité<br />
Jarle Heitmann<br />
Fylkesrådet<br />
Maarit Markussen<br />
Informasjonssenteret<br />
Elin Nystuen<br />
Økonomisenteret<br />
Lars Børge Rognlid<br />
Økonomisenteret<br />
Renate Thomassen<br />
Utdanningsetaten<br />
Anne-Karine Sandmo<br />
Kulturetaten<br />
Siv-Karin Atabong<br />
Tannhelseetaten<br />
Jan Egil Vassdokken<br />
Regional utviklingsetat<br />
Carl Georg Næss<br />
Regional utviklingsetat<br />
Ian Jawahir<br />
Regional utviklingsetat<br />
Forsidefoto:<br />
Fra Riddu Riu-festivalen.<br />
Foto: Stein Berntzen.<br />
Grafisk design og trykk:<br />
Lundblad Media AS, <strong>Troms</strong>ø
Året med de store endringene i <strong>Troms</strong><br />
fylkeskommune<br />
Tidligere fylkesrådmann Beate Stang Aas og nåværende fylkesrådsleder Paul Dahlø. Foto: Eirik Berger/Lundblad Media AS.<br />
<strong>2003</strong> var et år som ga oss noen av de største endringene i<br />
<strong>Troms</strong> <strong>fylkeskommunes</strong> historie!<br />
Administrativ omorganisering<br />
Den nye administrative omorganiseringen ble iverksatt fra<br />
1. januar <strong>2003</strong> etter en bred og positiv prosess mellom de<br />
ansatte og tillitsvalgte i organisasjonen. Den tidligere administrative<br />
organiseringen hadde mer eller mindre eksistert siden<br />
1976. Prosessen bygde på viktige verdier som bl.a. helhetstenk-<br />
ning og tydelighet. Den nye administrative<br />
organisasjonen var et<br />
ledd i å tilrettelegge for rollen som<br />
regional utviklingsaktør.<br />
Sterkere politisk styring<br />
Fylkestinget vedtok den 14. oktober<br />
<strong>2003</strong> å innføre en parlamentarisk<br />
styringsform i <strong>Troms</strong> fylkeskommune.<br />
Dette er den viktigste politiske<br />
omstillingen siden fylkeskommunene<br />
fikk direkte valg i 1975.<br />
Lokal parlamentarisme har sin parallell<br />
til ordningen på riksplan med<br />
regjering og Storting. Et flertall i fylkestinget<br />
velger fylkesrådet – eller<br />
fylkesregjeringen – som erstatter<br />
fylkesrådmannen. I høst gikk AP, SP,<br />
KrF og Kystpartiet sammen om å<br />
danne dette flertallet. Fylkesrådet er<br />
nå den øverste daglige administrative<br />
ledelsen i <strong>Troms</strong> fylkeskommune.<br />
Vi har altså gått over fra en administrativt styrt fylkeskommune<br />
med politisk support, til en politisk styrt fylkeskommune, med<br />
et solid faglig sekretariat med høy kompetanse. Vi ønsker å<br />
fremheve de ansatte i fylkeskommunen. Uten den brede kompetanse<br />
og sterke lojalitet som disse har, kan ikke fylkeskommunen<br />
som en politisk organisasjon få den slagkraft vi ønsker<br />
at den skal ha.<br />
forts. neste side apple<br />
5
forts. fra forrige side<br />
Vi ønsker begge å gi honnør for hvordan disse prosessene ble<br />
gjennomført. Uten den velvilje og profesjonalitet fylkeskommunens<br />
ansatte viste, ville situasjonen for fylkeskommunen<br />
vært annerledes og utfordringene vi står overfor tyngre.<br />
Mer regionalt demokrati<br />
I de siste ti til femten årene har vi hatt en debatt om fylkeskommunens<br />
rolle. Etter at staten overtok sykehusene har denne<br />
debatten blitt forsterket. Samtidig ser vi at det stilles spørsmålstegn<br />
ved den politiske legitimiteten til styrene for både helseforetakene<br />
og helseregionene. Fylkesrådet har programerklært<br />
at man vil skape landets beste region å bo, arbeide og leve i.<br />
Dette skal vi gjøre ved å sikre et sterkere regionalt demokrati.<br />
Fylkesrådet ønsker å arbeide for at mer makt skal tilbakeføres<br />
til landsdelen. Og vil kjempe for mer regionalt demokrati og et<br />
sterkere regionalt nivå.<br />
Bedre økonomisk handlingsrom<br />
Fylkestinget fikk i juni <strong>2003</strong> presentert et disponibelt beløp på<br />
over 50 millioner kroner som følge av overskudd fra 2002 og<br />
tidligere fondsavsetninger. Dette bidro til å kunne gjennomføre<br />
flere viktige politiske saker i rollen som regional utviklingsaktør<br />
innenfor kultur, utdanning, samferdsel og næring. Etter flere år<br />
med nedskjæringer som følge av store underskudd ved sykehusene,<br />
gav disse millionene en vitamininnsprøyting for fylkestinget<br />
og den nye fylkeskommunen.<br />
Politiske prioriteringer:<br />
• Utdannings- og kompetansefylket<br />
Fylkesrådet la i <strong>2003</strong> frem sine politiske prioriteringer gjennom<br />
sin tiltredelseserklæring, som ble lagt frem for fylkestinget<br />
8. desember <strong>2003</strong>. I denne erklæringen gir man utrykk for ambisjoner<br />
om å gjøre <strong>Troms</strong> til det ledende utdannings- og kompetansefylket<br />
i Norge. Det er store utfordringer vi står overfor i<br />
utdanningsfylket <strong>Troms</strong>. Stigende elevtall fører til at kapasiteten<br />
må økes for å møte dette. Fylkesrådet skal foreta en samlet<br />
gjennomgang av hele sektoren, hvor man trekker inn skolens<br />
ansatte, elever, næringsliv og andre i dette arbeidet. Det vil legges<br />
fram en egen fylkestingsmelding som skal stake ut kursen<br />
for fremtiden. Fremtiden skal være en moderne skole som skal<br />
fremstå som best i Norge.<br />
• Samarbeid og partnerskap<br />
Fylkeskommunen er den viktigste utviklingsaktøren i fylket. Vi<br />
får og ønsker stadig større ansvar og handlingsrom. Fylkesrådet<br />
vil utvikle <strong>Troms</strong> fylkeskommune til å bli en sentral drivkraft i<br />
det regionale utviklingsarbeidet. Fylkeskommunens oppgave<br />
blir å drive frem gode løsninger for regionen som helhet, og<br />
koordinere aktiviteten, gjennom et tett partnerskap mellom<br />
kommuner, regionråd, private aktører og fylkeskommunen,<br />
men også opp mot statlige myndigheter.<br />
• Folkehelse, tannhelse og kultur<br />
Fylkeskommunen må ta et sentralt ansvar i folkehelsearbeidet,<br />
gjennom sin posisjon innen regional planlegging og som regional<br />
utvikler. Man vil arbeide for en godt utbygd tannhelsetjeneste<br />
finansiert av det offentlige. Fylkesrådet vil arbeide for<br />
et mangfold av kulturuttrykk, ved hjelp av støtteordninger som<br />
skal gjøre disse tilgjengelig for flest mulig mennesker.<br />
Avslutning<br />
Som årsrapporten viser har fylkeskommunen hatt en høy aktivitet<br />
gjennom <strong>2003</strong>.<br />
Gjennom solid arbeid i hele <strong>2003</strong> har fylkeskommunens ansatte<br />
og politikere gjort grep, som gjør at vi vil kunne takle<br />
også framtidige utfordringer med den samme lojalitet og den<br />
samme innsatsvilje som tidligere.<br />
Beate Stang Aas<br />
Fylkesrådmann frem til 14.10 <strong>2003</strong><br />
Paul Dahlø<br />
Fylkesrådsleder fra 14.10 <strong>2003</strong><br />
6
Mer regionalt demokrati<br />
Medlemmer fra regionalutvalget på befaringstur i Brüssel. Bak fra v: Inge Takøy og Arne Eidsmo. Foran fra v: Lene<br />
Hansen og Tone Jensen. Foto: Oddvar Nygård, Nordlys.<br />
Fylkesrådet i <strong>Troms</strong> satte<br />
i sin tiltredelseserklæring et<br />
sterkt fokus på behovet for å<br />
føre makt og myndighet tilbake<br />
til landsdelen. Høsten <strong>2003</strong><br />
oppnevnte de et utvalg som skal<br />
se nærmere på hvordan regionen<br />
skal styres i fremtiden.<br />
Regionaliseringsutvalget er bredt<br />
sammensatt av representanter fra <strong>Troms</strong>,<br />
samt sametingspresidenten. Utvalget<br />
skal levere sin innstilling før sommeren<br />
2004, og er gitt stor frihet i å vurdere<br />
hvilke funksjoner et folkevalgt regionalt<br />
nivå bør ivareta. Viktige forutsetninger<br />
er at dette forvaltningsorganet skal være<br />
folkevalgt, ha legitimitet hos befolkningen<br />
og i kommunene, og at det må<br />
legges vekt på forholdene i den nordlige<br />
landsdelen.<br />
Fylkesrådet sier i sin tiltredelseserklæring<br />
at viktige beslutninger om utnyttelse<br />
av ressurser, tilrettelegging for næringsutvikling,<br />
forskning og kompetanseoppbygging<br />
samt beslutninger som påvirker<br />
lokalt og regionalt tjenestetilbud, i stadig<br />
økende grad fattes av sentrale myndigheter.<br />
For å sikre at landsdelen får utvikle<br />
seg på sine egne premisser er det viktig<br />
at virkemidler og beslutningsmyndighet<br />
ligger hos et regionalt, folkevalgt organ.<br />
Fylkesrådet vil arbeide for å få mer regionalt<br />
demokrati, noe som skal gi styrket<br />
mulighet til å styre vår egen framtid.<br />
s.<br />
Utdanningsetaten<br />
Klipperiet - en av landets beste lærebedrifter<br />
• Sunne og grønne kantiner • Norsk tysklærer i Russland<br />
• Unge gründere til Skottland • Praksisstudier i<br />
Spania • Jente på de syv hav • Fagopplæringskontoret<br />
baner vei for ny høgskoleutdanning • Studieverksted •<br />
Fremtidens skole • Fagbrev på søppel og gjenvinning<br />
• Hjelpepleierutdanning på Ibestad • Kulturaktiviteter •<br />
Nye muligheter gjennom ”Avklaringsverksted” • Første<br />
fagbrev i reiseservicefaget • Barentsungdom startet<br />
eget råd<br />
Tannhelseetaten<br />
Første spesialister som utdannes i Nord-Norge<br />
• Tannhelsetjenestens kompetansesenter i Nord- Norge<br />
Kulturetaten<br />
s.<br />
Arkhangelskungdom deltok på UKM<br />
• Lásságámmi – Valkeapääs minne • Kulturpris for<br />
ungdomsstyrt radio • Kurs i antikvarisk restaurering av<br />
bygninger • Et aktivt <strong>Troms</strong> • Idédugnad om folkehelse<br />
• Unge formidler litteratur til yngre • Lederutvikling for<br />
biblioteksjefer • Kvæøyforbindelsen planlegges • Unikt<br />
kulturlandskap i Kvæfjord • Fredning av nye bygninger •<br />
Landsmøte på Trondenes • Konsert på Kråkeslottet • Innflytelse<br />
over egen hverdag • Oppvekst i litteraturen • Kulturbussen<br />
• Festspillkunstner • Brann på Skansen i <strong>Troms</strong>ø<br />
• Fylkesbiblioteket prater om bøker • Årets FYSAK <strong>2003</strong> •<br />
Kulturaktiviteter • Distriktsjordmora • Samisk samsøk<br />
Regional<br />
utviklingsetat<br />
Ungdomsstyrte prosjekter • Reiseliv i <strong>Troms</strong> • Bredbåndsutvikling<br />
• Kongen møtte kongen • Omlegging av forsvaret<br />
• Ny fylkesplan • Verdiskaping med mineraler • Storsatsing<br />
på fylkesveier • Samarbeid om fylkeskommunens<br />
satsningsområder • Opprusting av fylkesveger • Kampen<br />
om ungdommen • Samarbeidsavtalen med Sametinget •<br />
177 • Oljebyen Harstad • Kvinnene utvikler næringslivet •<br />
Kompetanseutvikling i kommunene • Ferge og hurtigbåt<br />
• Barentssamarbeidet • Regionalt Brüsselkontor<br />
Etat for økonomi<br />
og administrasjon<br />
Fylkesmagasinet er tilbake • Innkjøpssamarbeid • Vinter-<br />
OL til <strong>Troms</strong>ø • Åpenhet, innsyn og utvikling<br />
Økonomi i <strong>2003</strong><br />
s.<br />
9<br />
17<br />
19<br />
s.<br />
30<br />
s.<br />
40<br />
s.<br />
42<br />
7
Det nye fylkestinget består av 37 representanter, og av disse representantene er 24 for første gang valgt inn til fylkestinget.<br />
Nye folkevalgte i <strong>Troms</strong><br />
Befolkningen i <strong>Troms</strong> valgte høsten <strong>2003</strong> et nytt fylkesting. Ved konstitueringen<br />
valgte fylkespolitikerne å innføre parlamentarisme som<br />
styringsform i <strong>Troms</strong>.<br />
Vedtaket ble satt i gang umiddelbart,<br />
og et samarbeid mellom AP, SP, KrF<br />
og Kystpartiet la grunnlaget for valg<br />
til fylkesrådet, eller fylkesregjeringen.<br />
Parlamentarismen krever en utstrakt<br />
delegering av myndighet, oppgaver og<br />
ansvar fra fylkestinget til fylkesrådet, som<br />
regjerer fylkesadministrasjonen til daglig.<br />
Fylkesrådet har ansvar for all utøvende<br />
politikk, mens fylkestinget er det øverste<br />
vedtaks- og klageorgan i den parlamentariske<br />
styringsmodellen. Med ny politisk<br />
organisering ble de tidligere hovedutvalgene<br />
avviklet, og fylkestinget organiserer<br />
nå sitt arbeid i komitéer. Komitéene innstiller<br />
i alle saker til fylkestinget etter at<br />
sakene kommer fra fylkesrådet. Ronald<br />
Rindestu (SP) startet i høst sin tredje periode<br />
som fylkesordfører. Fylkesordføreren<br />
er fylkestingets leder, og sørger for at<br />
de saker som behandles av fylkestinget,<br />
er forberedt på forsvarlig måte.<br />
Det nye fylkestinget har følgende<br />
fordeling mellom partiene:<br />
Arbeiderpartiet 10 mandater<br />
Sosialistisk Venstreparti 6 mandater<br />
Fremskrittspartiet 6 mandater<br />
Senterpartiet 5 mandater<br />
Høyre 4 mandater<br />
Kristelig Folkeparti 3 mandater<br />
Venstre 1 mandat<br />
Rød Valgallianse 1 mandat<br />
Kystpartiet 1 mandat<br />
<strong>Troms</strong> fylkesting har følgende<br />
komitéer:<br />
Nærings- og samferdselskomitéen<br />
Levekårskomitéen<br />
Kompetansekomitéen<br />
Økonomikomitéen<br />
8
Utdanningsetaten<br />
Klipperiet – en av landets beste lærebedrifter<br />
Frisørbedriften Klipperiet AS i <strong>Troms</strong>ø er plukket<br />
ut av utdannings- og forskningsdepartementet som<br />
en av ti demonstrasjonsbedrifter for perioden <strong>2003</strong>-<br />
2005.<br />
Ó UTDANNING<br />
Ansvarlig fylkesråd for etaten: Roger Ingebrigtsen (AP).<br />
Etatssjef: Svein Hepsøe.<br />
Utdanningsetaten sørger for at all ungdom i <strong>Troms</strong> får et tilbud<br />
om opplæring på videregående skoles nivå.<br />
Utdanningssektoren består av:<br />
• 19 videregående skoler med ca. 5500 elever pr. år og ca. 1500<br />
ansatte.<br />
• Fagopplæring i arbeidslivet med ca. 1000 lærlinger<br />
• Opplæring av ca. 1000 voksne pr. år.<br />
• Opplæring av barn og ungdom som er til behandling på<br />
sosiale og medisinske institusjoner.<br />
• Opplæring av innsatte i fengsel.<br />
• Pedagogisk psykologisk tjeneste i samarbeid med<br />
kommunen. Egen tjeneste i <strong>Troms</strong>ø.<br />
• Oppfølgingstjenesten, som har ansvaret for å gi tilbud til<br />
ungdom som ikke bruker sin rett til videregående opplæring.<br />
Utdanningsetaten hadde i <strong>2003</strong> 25 ansatte og forvaltet et bruttobudsjett<br />
på ca. 690 mill. kroner og et nettobudsjett på ca. 653<br />
mill. kroner.<br />
Bedriftens målrettede arbeid med læringsmiljøet og evaluering<br />
var avgjørende for utnevnelsen. Som demonstrasjonsbedrift<br />
skal de bidra med sine erfaringer overfor andre lærebedrifter<br />
gjennom ulike arbeidsformer. Bedriften har 18 ansatte<br />
og sju lærlinger i damefrisørfaget. Faglig kvalitet og service er<br />
nøkkelord – det skal være en opplevelse å være kunde her. Som<br />
opplæringsbedrift legges det vekt på å gi lærlingene en følelse<br />
av mestring. Lærlingenes kreative og estetiske sans stimuleres<br />
ved besøk på kunstutstillinger og teaterforestillinger.<br />
Lærlinger på Klipperiet.<br />
9
Sunne og grønne kantiner<br />
Kantinene i de videregående skolene skal<br />
servere sunnere og grønnere mat. I høst deltok<br />
kantinepersonellet på kurs hvor de fikk gode idéer<br />
til frukt- og grønnsaksretter.<br />
Mange ungdommer i videregående skole bor på hybel og<br />
etablerer egne kostholdsvaner. Derfor har kantinene en mulighet<br />
til å påvirke elevene til å spise sunt og grønt. På kurset<br />
deltok ansatte fra åtte videregående skoler i <strong>Troms</strong>. Disse fikk<br />
tips om hvordan grønnsaker og frukt kan tilbys på en fristende<br />
måte. Og et av de viktigste rådene er rett og slett å gjøre frukt<br />
og grønt tilgjengelig for ungdommene i deres hverdag. Bedre<br />
mat i elevkantinene er et av tiltakene i ”Handlingsprogram for<br />
barn og unge i <strong>Troms</strong> 2002-2005”.<br />
NORSK TYSKLÆRER I RUSSLAND<br />
Tysklærer Birgit Sveen fra Nordreisa dro til Russland<br />
for å undervise. Hun fikk 30 undervisningstimer<br />
i uken, 2000 kroner i lønn, og ingen pensjonspoeng!<br />
Marianne Jenssen og Oddbjørg Johnsen deltok på kurset “Grønnere kantiner“<br />
på Breivang videregående skole. Foto: Ole Åsheim, Nordlys.<br />
Nordreisa videregående skole har siden 1995 vært aktivt med i<br />
barentssamarbeidet. Skolen har blant annet tilbudt etterutdanningskurs<br />
for engelsk- og tysklærere i Russland. Kursene var så<br />
populære at en av lærerne, Birgit Sveen, ble ”headhuntet” til<br />
ordinær stilling som tysklærer ved Kola filial av Petrozavodsk<br />
Universitet i Apatity. Høsten <strong>2003</strong> flyttet hun for å undervise<br />
både tyskstudenter og tysklærere fra andre skoler som trenger<br />
etterutdanning. Mange undervisningstimer, få tekniske hjelpemidler,<br />
autoritært system og lav lønn er stikkord for Sveens<br />
arbeidssituasjon. Mye oppveies imidlertid av møtet med motiverte<br />
og arbeidssomme studenter!<br />
10
Ungt Entreprenørskap<br />
arrangerte den årlige fylkesmessa<br />
på Nerstranda senter<br />
i <strong>Troms</strong>ø. Ungdomsbedriften<br />
Deadline fikk tur både til<br />
Skottland og NM i Oslo etter å<br />
ha vunnet pris på messa.<br />
Ungdomsbedriften Deadline mener det å ha ungdomsbedrift er en underholdende måte å lære på. Foto: Jon Terje Eiterå, Bladet <strong>Troms</strong>ø.<br />
Unge gründere til Skottland<br />
PRAKSISSTUDIER I SPANIA<br />
Hjelpepleierelevene Tove Jusnes og Monika Jensen<br />
Lindstrøm dro til Spania for å gjennomføre en av<br />
praksismodulene. De to fikk et spennende og lærerikt<br />
opphold.<br />
Jusnes og Lindstrøm gikk på VK II på hjelpepleie ved Rå videregående<br />
skole. I fem uker hadde de praksis på et sykehjem i Alfaz<br />
del Pi. Her fikk de erfaringer med å sette hver enkelt pasient<br />
eller gjest i sentrum. Elevene oppfordrer flere til å ta deler av<br />
praksisstudiet i utlandet.<br />
Elevene i Deadline ungdomsbedrift går på Breivika videregående<br />
skole i <strong>Troms</strong>ø. Bedriften vant Mesterbrevnemndas<br />
pris for beste håndverksbedrift under Ungt Entreprenørskaps<br />
fylkesmesse. I Skottland fikk de engasjerte elevene møte andre<br />
ungdomsbedrifter, og de fikk erfare at det også der er sterkt<br />
fokus på å få ungdom tilbake til landsdelen etter endt utdanning.<br />
Fylkesmessa er en årlig begivenhet hvor alle ungdomsbedrifter<br />
i <strong>Troms</strong> møtes for å konkurrere på ulike områder. De<br />
engasjerte og kreative elevene presenterte sine produkter<br />
og tjenester på scene og stand. På messa deltok 36 ungdomsbedrifter<br />
fra <strong>Troms</strong> med 275 elever.<br />
11
Jente på<br />
de syv hav<br />
Siv Hege Daleng har vært lærling på skip. Som en<br />
av få jenter avla hun i år fagprøve som matros.<br />
Daleng har bak seg to år på <strong>Troms</strong>ø maritime skole og to år<br />
som lærling på produksjonsskip i Nordsjøen, på en av TFDS sine<br />
supplybåter og på Vannøy-ferga .<br />
- Som kvinnelig lærling i et tradisjonelt mannsyrke har jeg blitt<br />
tatt godt vare på, så vel menneskelig som faglig. Som jente i et<br />
så mannsdominert miljø må du våge å stå alene, sier Daleng.<br />
Fagbrevet som matros har for henne vært inngangsbilletten til<br />
Høgskolen i <strong>Troms</strong>ø, hvor hun er i gang med en 4-årig utdanning<br />
til gass- og prosessingeniør.<br />
Fagbrev ga Siv Hege Daleng inngangsbillett til Høgskolen i <strong>Troms</strong>ø.<br />
FAGOPPLÆRINGSKONTORET BANER VEI FOR NY HØGSKOLEUTDANNING<br />
<strong>Troms</strong> fylkeskommune er med på et nytt etter- og<br />
videreutdanningstilbud for ansatte som arbeider<br />
med lærlinger og fagopplæring. Målet er at dette<br />
skal bli et permanent høgskoletilbud.<br />
Det er de seks nordligste fylkene som har gått sammen om å<br />
utvikle studiet, og de ansatte er selv ”prøvekaniner” for studietilbudet.<br />
Det undervises i veiledning, vurdering, tilsyn, service og<br />
kundebehandling. Nå skal studiet danne grunnlag for et nasjonalt<br />
etter- og videreutdanningstilbud for faglige veiledere i lærebedrifter<br />
og andre som arbeider med fagopplæring. Et slikt<br />
tilbud kan også ha relevans for andre yrkesgrupper som driver<br />
med veiledning og tilsyn.<br />
Prosjektet startet høsten <strong>2003</strong> og er finansiert gjennom<br />
Læringssenterets kompetanseutviklingsprogram. Høgskolen i<br />
<strong>Troms</strong>ø, avdeling for lærerutdanning, har sammen med<br />
Høgskolen i Akershus ansvaret for det faglige innholdet og<br />
gjennomføringen.<br />
12
FREMTIDENS SKOLE<br />
Nordkjosbotn videregående<br />
skole går inn for å styrke elevenes<br />
motivasjon gjennom økt<br />
medbestemmelse og tettere<br />
oppfølging fra lærerne. Skolen<br />
har gjort mange endringer på<br />
den tradisjonelle skoledagen.<br />
Studieverksted<br />
– ny arena for læring<br />
Studieverksted i <strong>Troms</strong>ø.<br />
Glem klasserom, kateter, tavle<br />
og pekestokk. Glem elever som<br />
gjemmer seg bak ryggen til hverandre,<br />
og læreren som leverer sin<br />
daglige dose fag. I studieverkstedet<br />
er det elevene som er de<br />
aktive.<br />
De finner fram til aktuelt fagstoff, og<br />
løser oppgaver gjennom å bruke egne<br />
erfaringer, bøker, Internett, fagblad eller<br />
hva det måtte være. Veiledere er tilgjengelige<br />
for å hjelpe når elevene står fast, og<br />
for å passe på at de ikke penser inn på feil<br />
spor. Veilederen er også den som loser<br />
eleven gjennom faget fram til eksamensdagen.<br />
Dette er studieverksted beskrevet<br />
kort. Modellen ble innført i <strong>2003</strong> som et<br />
samarbeidsprosjekt mellom OPUS og<br />
<strong>Troms</strong> fylkeskommune. Flere videregående<br />
skoler er også aktive i dette arbeidet.<br />
Etter at voksne fikk en meget sterk rett<br />
til opplæring som er tilpasset deres<br />
livssituasjon og realkompetanse, måtte<br />
fylkeskommunen som ansvarlig institusjon<br />
tenke alternative modeller for<br />
opplæring av voksne. Da de fleste har<br />
forpliktelser både overfor jobb og familie,<br />
er fleksibilitet ofte det avgjørende for<br />
om voksne velger å gjennomføre ei lang<br />
utdanning. Samtidig skal det også tas<br />
På skolen skal undervisning og selvstendig<br />
arbeid sees i sammenheng. Elevene<br />
deles inn i arbeidsgrupper på 5 – 8<br />
elever med en lærer som arbeidsleder.<br />
Skoledagen består av en lærerstyrt undervisningsdel,<br />
og en mer elevstyrt studiedel<br />
hvor lærerne er aktive veiledere.<br />
Arbeidsgruppene møtes for å planlegge<br />
og oppsummere dagen. De har sitt eget<br />
grupperom, og lærerne er stasjonert ute<br />
i dette landskapet. Hver enkelt elev får<br />
delta i planleggingen gjennom å utarbeide<br />
sin egen to-ukers individuelle plan<br />
for den elevstyrte økten.<br />
Endringene gir skolen større mulighet<br />
til å tilpasse tilbud i forhold til elevenes<br />
interesser og ønsker. Lokalt næringsliv<br />
trekkes inn for å dekke områder skolen<br />
mangler kompetanse på.<br />
hensyn til de som er heltidselever, og vil<br />
gjøre unna studiene raskt. Det som gjør<br />
studieverksted interessant i forhold til<br />
voksenopplæring er nettopp fleksibilitet,<br />
ved at det er liten grad av faste timeplaner<br />
og at elevene selv bestemmer når<br />
de skal arbeide med fagstoffet.<br />
13
Fagbrev på søppel og gjenvinning<br />
Finnfjordbotn vidaregåande skole kunne i <strong>2003</strong><br />
tilby fagbrev i gjenvinningsfaget. Dette er et av de<br />
nyeste fagene innen videregående opplæring.<br />
Tilbudet gir opplæring i å planlegge og utføre innsamling<br />
og transport av ulike typer avfall på en økonomisk og miljømessig<br />
forsvarlig måte. I tråd med samfunnets miljøbevissthet<br />
og politiske vedtak, styres i dag avfallet mot ombruks- og gjenvinningsløsninger<br />
framfor de tradisjonelle deponiløsningene.<br />
Kunnskap om behandling og gjenvinning av avfallsmaterialer,<br />
og de krav samfunnet stiller til dette, står sentralt i opplæringen<br />
på Finnfjordbotn. Bestått fagprøve gir yrkeskompetanse med<br />
fagbrev og yrkestittelen gjenvinningsoperatør. Fagbrevet vil gi<br />
den enkelte høyere kompetanse, og gjøre dem bedre i stand til<br />
å stå imot konkurranse innen renovasjonsmarkedet, samtidig<br />
vil fagutdanningen kvalitetssikre hele produksjonslinjen.<br />
Kurset er det første i sitt slag i <strong>Troms</strong> og er et samarbeid<br />
mellom Finnfjordbotn vidaregåande skole, OPUS Nord-<strong>Troms</strong><br />
og Avfallsservice A/S.<br />
HJELPEPLEIERUTDANNING PÅ IBESTAD<br />
Ibestad kommune manglet hjelpepleiere. Fylkeskommunen<br />
hjalp til å legge til rette for at elever<br />
kunne få opplæring på hjemstedet.<br />
Dagfinn Viken har jobbet 16 år i Avfallsservice. Nå skal han ta fagbrev i gjenvinningsfaget.<br />
Foto: Ola Solvang, Nordlys.<br />
Høsten <strong>2003</strong> startet hjelpepleierutdanning for voksne i de<br />
tidligere lokalene til Ibestad videregående skole. Utdanningen<br />
har hele 16 deltakere, og Stangnes videregående skole driver<br />
opplæringa. Ibestad kommune tok initiativ til å sette i gang<br />
tiltaket for å skaffe fagpersonell.<br />
14
Nye muligheter gjennom<br />
”Avklaringsverksted”<br />
Ikke alle ungdommer vet hva de vil med fremtiden<br />
sin. ”Avklaringsverksted” er et vellykket tiltak for<br />
<br />
Sosialkontoret<br />
Aetat<br />
Felles<br />
inntaksmøte<br />
ungdom som ikke benytter seg av retten til videregående<br />
skole.<br />
Avklaringsverksted<br />
Innhold:<br />
Orienteringer<br />
Informasjon<br />
Instruksjon<br />
Egenaktivitet<br />
Oppfølgingstjenesten<br />
Handlingsplan<br />
…<br />
…<br />
Skole<br />
Arbeid<br />
Kombinasjon<br />
Tiltaksplass<br />
Annen utredning<br />
Ungdom som har takket nei til skoleplass, har skoleavbrudd<br />
i løpet av skoleåret, eller som ønsker et hvileår kan bli med på<br />
”Avklaringsverksted”. En betingelse er at de ønsker en endring i<br />
sin livssituasjon.<br />
”Avklaringsverksted for ungdom” ble satt i gang som et forsøksprosjekt<br />
høsten 2001 i <strong>Troms</strong>ø for ungdommer mellom 16 og<br />
24 år. Erfaringene var så gode at prosjektet i <strong>2003</strong> gikk over til å<br />
bli et fast tiltak. Tiltaket går ut på at ungdom selv blir ansvarliggjort<br />
for sin egen framtid gjennom å utarbeide en handlingsplan.<br />
De lærer litt om sine egne sterke sider og om jobbsøking.<br />
I etterkant av kurset blir ungdommene fulgt opp med kontakt<br />
mot en bedrift.<br />
”Avklaringsverksted for ungdom” er et samarbeid mellom<br />
Aetat, sosialkontoret og oppfølgingstjenesten i <strong>Troms</strong><br />
fylkeskommune for å forene kompetanse, og gjøre byråkratiet<br />
enklere for ungdommene det gjelder.<br />
FØRSTE FAGBREV I<br />
REISESERVICEFAGET<br />
Gøril Nordby er den første som har avlagt fagprøve<br />
i reiseservicefaget i <strong>Troms</strong>. Etter to år på videregående<br />
skole har hun vært lærling på Trafikktriangelen<br />
AS i <strong>Troms</strong>ø.<br />
Bedriften eies av TIRB, <strong>Troms</strong>buss og TFDS og driver ruteinformasjon<br />
og formidling og salg av gruppereiser innenfor kollektivtilbudet<br />
i fylket.<br />
Gøril har bare godord å si om lærebedriften.<br />
– Jeg valgte dette faget fordi det virket spennende å jobbe<br />
innenfor reiselivet, og fordi arbeidet er variert, sier Nordby.<br />
Jobben krever at du er utadvendt, serviceinnstilt og behersker<br />
fremmedspråk. Du må evne å sette deg inn i kundens ønsker,<br />
og kunne komme med alternative tilbud.<br />
– Den direkte kundekontakten er inspirerende, forteller hun.<br />
15
Ungdommer fra<br />
hele Barentsregionen<br />
har etablert et<br />
eget ungdomsråd.<br />
Rådet skal jobbe<br />
for styrking av ungdomssamarbeidet<br />
over grensene i<br />
nord.<br />
Ungdom fra hele Barentsregionen var samlet for å diskutere framtidig samarbeid. Foto: Laila Dalhaug.<br />
Barentsungdom startet eget råd<br />
Murmansk regionale komité for ungdomsspørsmål<br />
arrangerte i oktober <strong>2003</strong><br />
et seminar med ungdommer fra alle fire<br />
barentslandene. Hovedtema var vilkår for<br />
god samhandling på tvers av kulturelle<br />
og geografiske grenser. Budskapet fra<br />
seminaret var klart: Barentsungdommene<br />
er fremtiden i nord, samarbeidet<br />
over grensene må styrkes. Ungdommene<br />
ønsket en felles arena der de kunne<br />
jobbe for ivaretakelse av ungdomsperspektivet<br />
innenfor barentssamarbeidet.<br />
Resultatet fra møtet i Murmansk førte til<br />
at ungdom fra de fire landene møttes i<br />
Kirkenes i januar 2004 for å etablere et<br />
barentsungdomsråd. Rådet består av en<br />
ungdomsrepresentant fra hvert fylke i<br />
regionen. <strong>Troms</strong> er representert med<br />
Rune Skjærvik. Rådet består av til sammen<br />
13 ungdommer og disse skal fungere<br />
som koordinatorer lokalt og representere<br />
ungdomsorganisasjonene i sin hjemregion.<br />
De valgte ungdommene skal<br />
være en høringsinstans og et talerør mot<br />
regionale myndigheter innenfor saker<br />
som berører ungdom og deres fremtid.<br />
16
Tannhelseetaten<br />
Første spesialister som<br />
utdannes i Nord-Norge<br />
Ó TANNHELSEETATEN<br />
Ansvarlig fylkesråd for etaten: Synnøve Søndergaard (AP).<br />
Fylkestannhelsesjef: Endre Dingsør.<br />
Den offentlige tannhelsetjenesten i <strong>Troms</strong> er organisert i 5<br />
tannhelsedistrikt (<strong>Troms</strong>ø, Harstad, Midt-<strong>Troms</strong>, Nord-<strong>Troms</strong> og<br />
Kompetansesenteret for Nord-Norge), hver med en overtannlege<br />
som leder.<br />
Tannhelsetjenesten har tilbud til barn og ungdom opp til 20 år,<br />
psykisk utviklingshemmede, grupper av eldre, langtidssyke og<br />
uføre. I tillegg skal den offentlige tannhelsetjenesten drive forebyggende<br />
tiltak for hele befolkningen.<br />
Det er nå 24 fast betjente klinikker, 2 spesialklinikker, 2 sykehusklinikker,<br />
og 4 ambuleringsklinikker i tillegg til tannhelsetjenestens<br />
kompetansesenter for Nord-Norge som ligger i <strong>Troms</strong>ø<br />
by. Senteret ble etablert i <strong>2003</strong> og tilbyr 5 spesialisttjenester<br />
i tillegg til desentralisert utdanning i kjeveortopedi. <strong>Troms</strong>ø,<br />
Midt-<strong>Troms</strong> og Harstad tannhelsedistrikt har organisert tannlegevakt.<br />
Tannhelsetjenesten sysselsatte 214 årsverk i <strong>2003</strong>, og nettobudsjettet<br />
var på ca. 70 mill kroner.<br />
Høsten <strong>2003</strong> startet<br />
to kandidater sin spesialistutdanning<br />
ved<br />
Kompetansesenteret i<br />
Nord-Norge. Disse skal<br />
være ferdig utdannede<br />
spesialister i kjeveortopedi<br />
våren 2006.<br />
Sigurd Hadler-Olsen er student ved OrtoPol@r.<br />
Foto: Hedda Høvik<br />
Prosjektet OrtoPol@r er<br />
en desentralisert, universitetsledet<br />
spesialistutdanning<br />
i kjeveortopedi. Dette er et pilotprosjekt initiert og eid av<br />
Den offentlige tannhelsetjenesten i <strong>Troms</strong>, og den første spesialistutdanningen<br />
i landet hvor den kliniske undervisningen<br />
foregår utenfor de odontologiske fakultetene i Oslo og Bergen.<br />
Ved hjelp av telemedisinske løsninger følger kandidatene undervisningen<br />
med tilsvarende kull ved Universitetet i Oslo. Tilnærmet<br />
all klinisk virksomhet samt avsluttende skriftlig arbeid, foregår under<br />
veiledning av lokal spesialist som har deltidsstilling både ved<br />
Universitetet i Oslo og Universitetet i <strong>Troms</strong>ø. Resultatet av utdanningen<br />
ved kompetansesenteret skal være på samme nivå som<br />
ved det odontologiske fakultetet, Universitetet i Oslo.<br />
Samarbeidspartnere er Kompetansesenteret i Nord-Norge,<br />
odontologisk fakultet ved Universitetet i Oslo, medisinsk fakultet<br />
ved Universitetet i <strong>Troms</strong>ø og Nasjonalt senter for telemedisin.<br />
17
Tannhelsetjenestens kompetansesenter for<br />
Nord-Norge<br />
Det har i flere tiår vært problemer med å skaffe<br />
både tannleger og tannlegespesialister til landsdelen.<br />
Den nordnorske befolkning har derfor hatt<br />
betydelig lavere tilgang til spesialiserte tannhelsetjenester<br />
enn sentrale strøk sør i landet.<br />
Den offentlige tannhelsetjenesten i <strong>Troms</strong> har derfor tatt ansvar<br />
og organisert en egen spesialisttjeneste. Dette skjedde på<br />
90-tallet, hovedsakelig for å samle og utvikle fagmiljøet slik at<br />
det skulle være attraktivt for spesialister å søke stillinger her.<br />
Til tross for at betydelige stipend ble tilbudt tannleger fra<br />
<strong>Troms</strong> som spesialiserte seg i Oslo eller Bergen, har ikke bemanningssituasjonen<br />
endret seg vesentlig, og ventelistene de<br />
siste årene har bare økt. Helsedepartementet bevilget 5 millioner<br />
kroner til et regionalt kompetansesenter i <strong>Troms</strong>ø i <strong>2003</strong>, og<br />
rett før sommeren ble Tannhelsetjenestens kompetansesenter<br />
for Nord-Norge (TkNN) etablert. TkNN eies av <strong>Troms</strong> fylkeskommune,<br />
men har også et regionsansvar for hele landsdelen.<br />
Kompetansesenteret skal ha følgende hovedfunksjoner:<br />
• Spesialisert tannbehandling etter henvisning fra allmenntannlege<br />
• Veiledning og opplæring av tannleger og annet tannhelsepersonell<br />
i regionen<br />
• Spesialistutdanning<br />
• Forskning<br />
Kompetansesenteret danner en basis for det nye tannlegestudiet<br />
i <strong>Troms</strong>ø, og skal samlokaliseres med Institutt for klinisk<br />
odontologi i nytt bygg i Breivika i 2006. Senterets spesialister<br />
Spesialisttjenesten har endret navn til Tannhelsetjenestens kompetansesenter for Nord-<br />
Norge. Mohammad El-Agroudi er spesialist i kjeveortopedi og periodonti på kompetansesenteret.<br />
Foto: Hedda Høvik.<br />
fordeler seg i dag på 5 odontologiske spesialiteter: Kjeveortopedi<br />
(tannregulering), periodonti (tannkjøttsykdommer), endodonti<br />
(rotfylling), protetikk (tannerstatning) og oral kirurgi.<br />
18
Kulturetaten<br />
Ó KULTUR<br />
Ansvarlig fylkesråd for etaten: Synnøve Søndergaard (AP).<br />
Etatssjef: Nina Chr. Badendyck.<br />
Kulturetaten er fagorgan for kultursaker. En vesentlig del av<br />
vår virksomhet er faglig veiledning til kommunene og befolkningen<br />
i fylket, samt ulike utviklings- og forvaltningsoppgaver<br />
innenfor kulturlivets mange fagfelt. Etaten forbereder saker<br />
for fylkesrådet, og har lovpålagt ansvar for oppgaver ihht.<br />
bibliotekloven, kulturminneloven og voksenopplæringsloven.<br />
En overordnet målsetting for fylkeskommunens kulturpolitikk<br />
er å bidra til å gi alle innbyggerne i <strong>Troms</strong> bedre livskvalitet<br />
gjennom et godt og variert kulturtilbud, mulighet for et fysisk<br />
aktivt liv og en stolthet over vår felles kulturarv.<br />
Arkhangelskungdom<br />
deltok på UKM<br />
Arbeidsfeltet strekker seg over:<br />
• Barne- og ungdomsarbeid<br />
• Fysisk aktivitet, idrettsformål og tilskudd til idrettsanlegg<br />
• Voksenopplæring i frivillige organisasjoner<br />
• Museer og kulturinstitusjoner<br />
• Kulturminnevern<br />
• Musikk inkl. Musikk i <strong>Troms</strong><br />
• Aktivitets- og grunnstønad til frivillige organisasjoner<br />
• Fylkesbibliotek<br />
• Drift av <strong>Troms</strong> fylkeskultursenter<br />
Kulturetaten hadde i <strong>2003</strong> 34 stillinger og forvaltet et bruttobudsjett<br />
på ca. 98,4 mill. kroner, og nettobudsjett på ca. 46 mill. kroner.<br />
Andrei Shulgin og Pavel Alekseev under åpningen av UKM <strong>2003</strong>. Foto: Stein Wilhelmsen, Nordlys.<br />
Ungdommens Kulturmønstring (UKM) fikk under<br />
fylkesmønstringen i <strong>2003</strong> besøk av fem unge og<br />
fabelaktig dyktige musikere fra Arkhangelsk.<br />
Besøket kom i stand som en kulturutveksling mellom<br />
Arkhangelsk og <strong>Troms</strong>, slik målsettingen er i samarbeidsavtalen<br />
mellom fylkene. Besøket ble en svært positiv erfaring for gjestene,<br />
så vel som for UKM i <strong>Troms</strong>. Under fylkesmønstringen deltok<br />
ellers ungdom fra 20 kommuner i <strong>Troms</strong>. Genrebredden var<br />
også i år stor, med innslag av blant annet musikk, teater, dans,<br />
billedkunst og kunsthåndverk. Spesielt gledelig var det at årets<br />
UKM inneholdt flere filminnslag enn tidligere.<br />
19
Lásságámmi –<br />
Valkeapääs minne<br />
Sommeren <strong>2003</strong> kjøpte <strong>Troms</strong> fylkeskommune kunstnerboligen<br />
etter kunstneren Nils-Aslak Valkeapää, og sikret boligen<br />
med inventar og kunstgjenstander. Kultur- og kirkedepartementet<br />
har gått inn med en delfinansiering av boet. Når minnestiftelsen<br />
Lásságámmi er stiftet, skal boligen overdras denne og<br />
fylkeskommunen vil gå inn som eier i stiftelsen.<br />
KURS I ANTIKVARISK<br />
RESTAURERING AV BYGNINGER<br />
Også i <strong>2003</strong> har det<br />
blitt gjennomført<br />
kurs på Tussøy i regi<br />
av Fortidsminneforeningen.<br />
I år var et<br />
av temaene istandsetting<br />
av interiører<br />
- gamle maleteknikker<br />
og tapetsering.<br />
På denne delen av<br />
kurset deltok 8 personer.<br />
Kursleder var<br />
malerikonservator<br />
Arne Bakken. <strong>Troms</strong><br />
fylkeskommune har<br />
bidratt med midler,<br />
og med foredrag<br />
om istandsetting av<br />
interiør og eksempler<br />
på arbeid som er utført i fylket. Det er også planlagt kurs i<br />
2004.<br />
Nils Aslak Valkeapääs hus vil fremover styres av en stiftelse. Foto: Nord-<strong>Troms</strong> Museum.<br />
KULTURPRIS TIL UNGDOMSSTYRT<br />
RADIO<br />
<strong>Troms</strong> <strong>fylkeskommunes</strong> kulturpris gikk i <strong>2003</strong> til Radio Harstad.<br />
Radio Harstad fikk prisen for sitt fremragende arbeid<br />
for byens ungdom og Harstad-samfunnet gjennom 18 år.<br />
Radioen er landets eneste ungdomsdrevne radio og har i dag<br />
rundt 80 medlemmer fra 9. klasse og opp til 18-19-årsalderen.<br />
Juryen la vekt på å gi prisen til aktive og deltakende ungdommer<br />
som jobber i team, og ønsket at prisen skulle inspirere til<br />
videre arbeid, og at flere ungdommer fra <strong>Troms</strong> vil la høre fra<br />
seg som aktive kulturarbeidere i årene framover. <strong>Troms</strong> <strong>fylkeskommunes</strong><br />
kulturpris besto dette året av en sjekk på kr 25.000,-<br />
og et kunstverk av Annelise Brun fra <strong>Troms</strong>ø.<br />
20
Et aktivt <strong>Troms</strong><br />
Sindre Austlid Robertsen - en fornøyd gutt i båt ved Sommarøy. Foto: Olav Austlid.<br />
Idrettsavdelingen i <strong>Troms</strong> fylkeskommune<br />
har i <strong>2003</strong> jobbet<br />
intenst med å utarbeide en ny<br />
handlingsplan for idrett og friluftsliv.<br />
Det skal arbeides for at alle innbyggere<br />
i <strong>Troms</strong> skal få muligheter<br />
til å drive med idrett og friluftsliv i<br />
nærmiljøet.<br />
Idrett og friluftsliv er viktige faktorer<br />
for befolkningens helse, velferd og trivsel.<br />
Fysisk aktivitet er helsefremmende og<br />
sykdomsforebyggende. Gjennom Handlingsplanen<br />
for idrett og friluftsliv i <strong>Troms</strong><br />
2004 - 2007 ønsker fylkeskommunen å<br />
være en pådriver og regional utviklingsaktør<br />
for en offensiv, helhetlig politikk for<br />
idrett og friluftsliv. Arbeidet baseres på<br />
partnerskap og kompetanseheving, både<br />
innen offentlig sektor og frivillig organisasjonsliv.<br />
Planen tar også for seg<br />
anleggsutbygging og rehabilitering av<br />
anlegg og nærmiljøtiltak. Hovedmålet er<br />
at alle skal ha muligheter til å drive idrett<br />
og friluftsliv som trivselskapende, helsefremmende<br />
og miljøvennlig aktivitet<br />
både i idrettsanlegg, i nærmiljøet og i<br />
naturen for øvrig.<br />
IDÉDUGNAD OM<br />
FOLKEHELSE<br />
<strong>Troms</strong> fylkeskommune satte i fjor i<br />
gang arbeidet med å lage en handlingsplan<br />
for folkehelse i fylket.<br />
Interessen for folkehelsearbeidet<br />
gjenspeiler at beboerne i <strong>Troms</strong><br />
ønsker å kjempe for et sunt, godt og<br />
aktivt fylke.<br />
Fylkeskommunen er gitt en ny rolle som<br />
utviklingsaktør innen folkehelsearbeidet.<br />
Det innebærer blant annet å<br />
ta lederskap, gjennom å koordinere<br />
folkehelsearbeidet, for å få til et bedre<br />
helhetsgrep på utviklingen i <strong>Troms</strong>.<br />
Høsten <strong>2003</strong> ble det ansatt prosjektleder<br />
i 100% stilling for å utvikle handlingsplan<br />
for folkehelse i <strong>Troms</strong>. Som<br />
første ledd i prosessen inviterte fylkeskommunen<br />
til idédugnad på Fylkeshuset<br />
i oktober. På dagen deltok inviterte<br />
forelesere fra fylkesmannens helseavdeling<br />
i <strong>Troms</strong>, Samisk helseforskning,<br />
Helse Nord, folkehelserådgiver i Østfold<br />
fylkeskommune, inviterte fra Nordland<br />
fylkeskommune og innleder fra Senter<br />
for psykisk helse Midt-<strong>Troms</strong>. Ca. 50<br />
representanter fra kommunene og det<br />
frivillige deltok. De som var tilstede<br />
skapte spennende debatter, og kom<br />
med innspill. Stort engasjement gjorde<br />
dagen til en inspirasjon for det videre<br />
arbeidet, både på regionalt og lokalt<br />
nivå. Handlingsplanen er under utarbeidelse,<br />
og skal vedtas av fylkestinget i<br />
september.<br />
21
Unge formidler litteratur til yngre<br />
Lesestafetten <strong>2003</strong> er et nasjonalt leselystprosjekt.<br />
Elever i videregående skole formidler litteratur til<br />
elever i grunnskolen.<br />
Lesestafetten <strong>2003</strong> var et vellykket pilotprosjekt som ble videreført skoleåret <strong>2003</strong>/<br />
2004. Foto: Thomas Tøllefsen<br />
Rundt 170 elever fra Nordreisa, Kongsbakken, Finnfjordbotn<br />
og Heggen videregående skoler i <strong>Troms</strong> har vært med på Lesestafetten<br />
<strong>2003</strong>, et nasjonalt leselystprosjekt der elever i<br />
videregående skole formidler litteratur de har lest, og liker,<br />
til elever i grunnskolen. Litteraturformidlere fra <strong>Troms</strong> fylkesbibliotek,<br />
i samarbeid med bibliotekarer i folkebibliotek og<br />
skolebibliotekene i de videregående skolene, presenterte aktuell<br />
barne- og ungdomslitteratur. Prosjektet ble møtt av entusiastiske<br />
elever som gjerne leste flere ungdomsbøker i prosjektperioden.<br />
Et møte med den kjente og profilerte ungdomsbokforfatteren<br />
Tor Fretheim sto også på Lesestafettens program. Å<br />
møte, snakke og diskutere med en forfatter er alltid populært,<br />
og elevene ga veldig positiv respons på det. Aslak Sira Myhre,<br />
leder for Foreningen !les siden januar <strong>2003</strong>, kom til <strong>Troms</strong> for<br />
å snakke om nytelses- versus nyttelesing. Han overbeviste alle<br />
om at det er gøy å lese bøker!<br />
LEDERUTVIKLING FOR BIBLIOTEKSJEFER<br />
<strong>Troms</strong> fylkesbibliotek har gjennomført lederutviklingsprogram<br />
for biblioteksjefer i kommunene. Målet er å styrke det<br />
faglige nettverket, og videreutvikle bibliotekene til moderne<br />
institusjoner i sine lokalmiljø.<br />
På arbeidsplassen har biblioteksjefene få kolleger fra samme<br />
fagmiljø, i mange tilfeller ingen. Biblioteksjefene må derfor ut<br />
av kommunen for å treffe noen de kan ha faglige samtaler med.<br />
Folkebibliotekene er viktige kulturinstitusjoner i bygdene, og<br />
har ansvar for å legge til rette for informasjon, kunnskap og<br />
annen kulturell virksomhet for sine innbyggere. Bøker, videoer,<br />
DVD, lydbøker og CD er noe av det materialet som stilles gratis<br />
til rådighet. 13 sjefer deltok i lederutviklingsprogrammet. De<br />
har fått mer kunnskap om ledelse, og den faglige og sosiale<br />
kontakten mellom deltakerne er blitt styrket.<br />
KVÆØYFORBINDELSEN PLANLEGGES<br />
Kvæøya er svært rik på kulturminner fra jernalderen. I<br />
forbindelse med planlagt bruforbindelse til Hinnøya har<br />
<strong>Troms</strong> fylkeskommune foretatt arkeologiske befaringer.<br />
Kulturminner fra jernalderen på Kvæøya i Kvæfjord kommune<br />
innbefatter spesielt gravminner i form av gravhauger og gravrøyser.<br />
<strong>Troms</strong>ø Museum foretok undersøkelser og registreringer<br />
av kulturminner her allerede på slutten av 1800-tallet. Jordbruksaktivitet<br />
er trolig årsaken til at flere gravrøyser registrert<br />
på 1800-tallet antakelig er blitt ryddet bort. Da det fortsatt<br />
kan være rester etter gravene under markoverflaten her, vil<br />
det bli foretatt en mindre arkeologisk undersøkelse før det blir<br />
gitt grønt lys for anlegging av brufeste på Hunstadneset på<br />
Kvæøya. Det var kulturvernavdelingen i fylkeskommunen som<br />
utførte befaringen.<br />
22
Unikt kulturlandskap i Kvæfjord<br />
En vandring i dette landskapet langs Fotefar-stien er rik på opplevelser, og kan trygt anbefales. Foto: Olav Austlid<br />
Fylkeskulturetaten besøkte<br />
Fotefar-stien i Kvæfjord en flott<br />
sommerdag i juni <strong>2003</strong>. De fikk<br />
oppleve dette unike kulturlandskapet<br />
fra sin beste side.<br />
Fotefar-stien går fra Skallan til Rå. Ved<br />
startpunktet på Skallan har kommunen<br />
satt opp en informasjonstavle som forteller<br />
om kultur- og naturstien, og landskapet<br />
man skal gå igjennom. Stien fører<br />
de besøkende gjennom et spennende<br />
og variert kulturlandskap som har vært i<br />
aktiv bruk siden steinalderen.<br />
På vandringen passerer man blant annet<br />
husmannsplasser, steingjerder, inn- og<br />
utmark, sommerfjøs, minefelt fra krigen,<br />
rydningsrøyser og gravrøyser. Landskapet<br />
har mange spennende spor etter<br />
menneskelig aktivitet gjennom lang tid,<br />
og det finnes gode informasjonsskilt<br />
underveis som forteller om landskapet<br />
man passerer, og ikke minst mange fine<br />
steder å ta seg en rast.<br />
Vegetasjonen i området er til dels preget<br />
av den harde beitinga, men ved nærmere<br />
ettersyn er den både artsrik og<br />
tettvokst. Beiting og slått i utmarka har<br />
også prega skogen, og har særlig bidratt<br />
til å holde ungskogen nede. I utmarka<br />
ble det fra gammelt av skåret kvist og<br />
lauv som ble tørket og brukt som vinterfôr.<br />
NYE FREDNINGER AV<br />
BYGNINGER<br />
I mars ble det varslet oppstart for tre<br />
fredningssaker i Karlsøy kommune:<br />
Gården Bratrein på Reinøy, ei gammel<br />
kirkestue på Karlsøy og likhuset på Karlsøy<br />
kirkegård. I løpet av sommeren ble<br />
bygningene oppmålt og dokumentert.<br />
23
Konsert på<br />
Kråkeslottet<br />
Musikk i <strong>Troms</strong> har oppdaget det såkalte Kråkeslottet<br />
på Bøvær i Berg kommune. ”Slottet” dannet<br />
rammen for en konsertserie på Senja.<br />
Professor Reidar Bertelsen forteller landsmøtedelegatene om historien til Trondenes kirke.<br />
Landsmøte på<br />
Trondenes<br />
Trondarnes Distriktsmuseum i Harstad var vertskap<br />
for flere hundre museumsfolk på Norges Museumsforbunds<br />
landsmøte. Dette var en fin anledning for museet<br />
til å presentere seg for kolleger fra hele landet.<br />
På landsmøtet treffes museumsfolk i faglig og sosial sammenheng.<br />
Noen av hovedspørsmålene for museumslandsmøtet<br />
i august, var hvorvidt man skal innføre gratis adgang ved<br />
museene eller ikke, og hvilken plass museene har i den nasjonale<br />
kulturpolitikken.<br />
Trondarnes Distriktsmuseum gjorde en svært god figur som<br />
vertskap, og tok blant annet landsmøtedelegatene med på en<br />
interessant vandring i kultur- og naturlandskapet på Trondenes.<br />
Det ble også arrangert ekskursjoner til flere interessante steder i<br />
Sør-<strong>Troms</strong>, Vesterålen og Lofoten. I <strong>Troms</strong> gikk turen blant annet<br />
til ”Tore Hunds rike” på Bjarkøy, og til Indre Sør-<strong>Troms</strong> regionen<br />
med Nordnorsk Fartøyvernsenter som ekskursjonsmål.<br />
Knut Kirkesæther og resten av Musikk i <strong>Troms</strong> falt for Kråkeslottet og dets omgivelser.<br />
Denne gamle brygga, med den nordnorske kystkulturen<br />
sittende sterkt i veggene, ble på 70-tallet omgjort til bolig. Etter<br />
mange ut- og tilbygg tar ”Kråkeslottet” i dag i mot 14-15<br />
personer til overnatting. Musikk i <strong>Troms</strong> er en del av <strong>Troms</strong> fylkeskommune,<br />
og består av ni landsdelsmusikere. Med en egen<br />
”konsertsal” med et godt flygel, fant de fort ut at denne perlen<br />
kunne bli en perfekt ramme både for overnatting, prøver og<br />
konserter. I løpet av en vakker sensommerhelg holdt Musikk i<br />
<strong>Troms</strong>, i samspill med flere musikere fra Senja, konserter i Gryllefjord,<br />
Hamn og på selve Kråkeslottet som avslutning. Det ble<br />
minnerike dager, som også traff blink mediemessig. Vakre<br />
fjernsynsbilder fra ”Kråkeslottet” gikk landet rundt.<br />
24
Innflytelse over egen hverdag<br />
På Ungdomskonferansen i<br />
<strong>Troms</strong> <strong>2003</strong> møttes ungdommer<br />
og politikere. Målet var å sammen<br />
finne ut hvordan <strong>Troms</strong> kan bli et<br />
bedre fylke å bo i.<br />
Konferansen gikk av stabelen i november<br />
<strong>2003</strong> i <strong>Troms</strong>ø. I tre dager var 80<br />
ungdommer fra 20 kommuner i <strong>Troms</strong><br />
samlet for å arbeide for en bedre fremtid<br />
for ungdom i fylket. Ungdommene som<br />
deltok var fra elevråd på ungdoms- og<br />
videregående skoler, ungdomsråd og<br />
barne- og ungdomsorganisasjoner. Det<br />
er fylkestinget i <strong>Troms</strong> som har vedtatt<br />
at det skal arrangeres en slik årlig<br />
konferanse som legger til rette for ungdomsmedvirkning<br />
i fylket. Seks fylkestingspolitikerne<br />
og en fylkesråd deltok<br />
på konferansen, og disse fikk innspill de<br />
kan ta med seg videre i arbeidet sitt.<br />
Her er ungdommenes prioriteringer som<br />
ble oversendt til fylkesrådet. Områdene<br />
står i prioritert rekkefølge.<br />
• Bedre kollektivtransport<br />
• Gratis skolegang<br />
• Arbeid<br />
• Kvalitet i skolen<br />
• Rusfrie helgetilbud<br />
• Samarbeid i fylket<br />
Bli kjent-lek på ungdomskonferansen.<br />
OPPVEKST I LITTERATUREN<br />
<strong>Troms</strong> fylkesbibliotek presenterer forfattere som har<br />
tilknytning til <strong>Troms</strong> for unge. Tekstene som presenteres skal<br />
fortelle noe om oppvekstforhold.<br />
De tekstene som presenteres skal appellere til unge lesere, slik<br />
at også denne delen av litteraturen blir en naturlig del av deres<br />
oppvekst. I <strong>2003</strong> ble det trykket tre hefter i forbindelse med<br />
prosjekt Oppvekst i litteraturen: Bernt Lie, Cora Sandel og Ragnhild<br />
Nilstun.<br />
Bernt Lie (1868-1916) kom til <strong>Troms</strong>ø som femtenåring. I barnebøkene<br />
hans kan vi finne mye som minner om <strong>Troms</strong>ø, både når<br />
det gjelder navn, steder og måten folk snakker på. Lie er gravlagt<br />
på <strong>Troms</strong>ø gravlund.<br />
Cora Sandel (1880-1974) var i sitt tolvte år da hun flyttet til<br />
<strong>Troms</strong>ø. Også i hennes tekster finner vi mye som minner om<br />
<strong>Troms</strong>ø, enten det er snakk om isbjørner i kasser i kaiskur,<br />
eller besøk i butikker i Elvegaten hvor det selges porselen fra<br />
Arkhangelsk.<br />
Ragnhild Nilstun kom til <strong>Troms</strong>ø som voksen for å jobbe her.<br />
Hun er her fortsatt, men nå som forfatter på full tid. Også i<br />
hennes tekster finner vi mye <strong>Troms</strong>ø.<br />
25
Kulturbussen<br />
– ny fylkeskommunal kultursatsing<br />
FESTSPILLKUNSTNER<br />
– En dårlig nyhet er<br />
gjort om til en god nyhet.<br />
En nedlagt bokbuss er<br />
blitt til en kulturbuss full<br />
av bøker og kulturopplevelser,<br />
sa fylkesordfører<br />
Ronald Rindestu da han<br />
åpnet den nye fylkeskommunale<br />
kulturbussen<br />
”Bok og kultur på hjul”.<br />
Åpningen foregikk i Harstad<br />
september <strong>2003</strong>. Kulturbussen<br />
har sin base på Harstad bibliotek,<br />
men er et samarbeidsprosjekt som<br />
eies og ledes av fylkesbiblioteket. Høsten<br />
<strong>2003</strong> prioriterte kulturbussen litteraturformidling<br />
med bokbussrute, bildekunst<br />
og samisk litteratur og kunst. Bokbussen<br />
hadde til sammen 26 stoppsteder i de<br />
tre kommunene Harstad, Skånland og<br />
Gratangen, som hver ble besøkt en gang<br />
per måned. I samarbeid med Kvæfjord<br />
bibliotek arrangerte kulturbussen malekurs<br />
over 4 kvelder for innvandrerbarn,<br />
og alle kunstverkene ble stilt ut på rådhuset.<br />
Utstillingen ble høytidelig åpnet<br />
av ordføreren.<br />
Ved gamle Trøssemark skole i Skånland<br />
møtes en gruppe kvinner. Kvinnene<br />
Prosjektleder Ine Marit Torsvik Bertelsen og bussjåfør Edvin Langstrand<br />
peker stolt på kulturbussens nye logo, mens barn fra Gausvik skole lytter<br />
til julebudskapet fortalt av fortelleren Chris Knill.<br />
driver med samisk tradisjonshåndarbeid<br />
- duodji. I andre etasje av bygget holder<br />
ungdommen til, med ulike aktiviteter. Hit<br />
kommer kulturbussen på besøk en gang<br />
i måneden. Den samiske kunstneren<br />
Solfrid Fjellaksel Pedersen har hatt salgsutstilling<br />
i bussen. Fortelleren Chris Knill<br />
var med kulturbussen før jul og lot barn<br />
og voksne få oppleve julebudskapet på<br />
sin måte.<br />
Bok og kultur på hjul hadde i <strong>2003</strong> et<br />
budsjett på kr 850.000,- hvorav ABMutvkling<br />
gikk inn med kr 300.000,- i<br />
prosjektmidler. Kulturbussen er en del av<br />
fylkeskommunens satsing på Den kulturelle<br />
skolesekken i Sør-<strong>Troms</strong>.<br />
Thor Erdahl hadde utstilling på Festspillene i Nord-<br />
Norge <strong>2003</strong>. Foto: Hilde Gaard.<br />
Thor Erdahl var festspillkunstner under<br />
Festspillene i Nord- Norge <strong>2003</strong>.<br />
Utstillingen i Galleri Nord-Norge var<br />
et samarbeid mellom Harstad Kunstforening<br />
og Festspillene i Nord-Norge.<br />
Gjennomgangstema i de 62 maleriene<br />
på utstillingen var den menneskelige<br />
rasjonalitets begrensninger i møte med<br />
naturens krefter. Erdahl er oppfattet<br />
som en motvekt til romantiseringen og<br />
myteskapingen av Nord-Norge.<br />
26
Brann på Skansen i <strong>Troms</strong>ø<br />
Som bildet viser har det vært stor varme og<br />
røykutvikling på Skansen. Foto: Olav Austlid<br />
<strong>Troms</strong>øs eldste fredete<br />
bygning ble sterkt<br />
skadet ved brann i januar.<br />
Bygningen var<br />
under oppussing, og<br />
gnister i forbindelse<br />
med gulvsliping var<br />
sannsynligvis den<br />
direkte årsaken til<br />
brannen.<br />
I andre etasje ble det<br />
store skader etter røyk- og<br />
varmeutvikling. Takket<br />
være rask og god innsats<br />
fra brannvesenet fikk første<br />
etasje kun mindre<br />
skader. Bygningen ble tørket ut og arbeidet med gjenoppbygging<br />
ble igangsatt i august. I all hovedsak er tømmervegger og<br />
konstruksjoner rengjort og gjenbrukt. I andre etasje er det<br />
meste av innvendige overflater fornyet. Kulturetaten i <strong>Troms</strong><br />
fylkeskommune har et oppfølgingsansvar i forbindelse med<br />
gjenoppbyggings- og reparasjonsarbeidene. Det har vært et<br />
godt samarbeid med <strong>Troms</strong>ø kommune, forsikringsselskapet<br />
og entreprenør.<br />
Årets FYSAK <strong>2003</strong><br />
FYSAK <strong>Troms</strong> deler ut<br />
en årlig ildsjelpris kalt<br />
”Årets FYSAK”. I <strong>2003</strong><br />
gikk prisen til Torstein<br />
Lanning fra Bjarkøy.<br />
Fylkesbiblioteket prater om bøker<br />
<strong>Troms</strong> Fylkesbibliotek er svært engasjerte i arbeidet med å<br />
stimulere til leselyst blant fylkets unge håpefulle. Flere av<br />
de ansatte på fylkesbiblioteket har vært ute i felten.<br />
Som et ledd i Den kulturelle skolesekken har fylkesbiblioteket i<br />
fellesskap med <strong>Troms</strong>ø bibliotek blant annet hatt bokprat med<br />
åttendeklasse-elever i <strong>Troms</strong>ø. Bibliotekarer bevæpnet til tennene<br />
med spennende litteratur har besøkt elever ved Grønnåsen<br />
og Sommerlyst skole. 14 skoleklasser ble besøkt i tidsrommet<br />
24.november - 1.desember. Varierte bøker i alle sjangere ble<br />
presentert for elevene. Spennende, fantastiske, humoristiske,<br />
fulle av kjærlighet, sorg og lengsel. Biografier, tegneserier, billedbøker,<br />
fantasy, cyberpunk, science fiction, noveller og romaner.<br />
Årets FYSAK tildeles en person som har utmerket seg i<br />
det frivillige arbeidet med FYSAK lokalt. I en seremoni i<br />
rådhuset på Bjarkøy i januar i år, takket ordfører Jorunn<br />
Berg for hans arbeid, og understreket nødvendigheten<br />
og viktigheten av hans innsats for bedre folkehelse i<br />
Bjarkøy kommune. Torstein har siden oppstart av FYSAK<br />
Bjarkøy høsten 2001 vært en aktiv støttespiller for<br />
FYSAK-arbeidet. Prisen består av kr.10.000,- som skal<br />
brukes til videreutvikling av de tiltakene vinneren er<br />
involvert i eller er ansvarlig for. I tillegg får vinneren et<br />
litografi som en personlig påskjønnelse og minne om<br />
tildelingen.<br />
27
Kulturaktiviteter<br />
Den kulturelle skolesekken i <strong>Troms</strong> skal gi barn og<br />
unge i <strong>Troms</strong> flere og bedre kunst- og kulturopplevelser.<br />
Den kulturelle skolesekken i <strong>Troms</strong> ble utvidet med seks nye<br />
kommuner for skoleåret <strong>2003</strong>/ 2004. Disse kommunene er nå<br />
med: <strong>Troms</strong>ø, Lenvik , Salangen, Kvænangen, Kåfjord, Lyngen,<br />
Nordreisa, Skjervøy og Storfjord. I tillegg har <strong>Troms</strong> fylkeskommune<br />
startet opp prosjektet Bok og kulturbuss (se egen<br />
artikkel) i Sør-<strong>Troms</strong>. <strong>Troms</strong> fylkeskommune fikk for dette skoleåret<br />
bevilget kr 1.594.000,- fra Kultur og kirkedepartementet, i<br />
tillegg til at fylkeskommunen selv bidro med kr 200.000,-.<br />
Barneforestilling på samisk. Foto: Harry Johansen<br />
Muitalus unna áddjáža birra<br />
- Sagan om den lilla farbrorn - av Barbro Lindgren<br />
Sámi Teáhter fra Kiruna besøkte kommunene Kåfjord, Nordreisa<br />
og Lyngen med barneforestillingen om den lilla farbrorn for<br />
samiskspråklige. En visuell opplevelse som vakte begeistring<br />
for barn og voksne.<br />
Fra elevenes utstilling.<br />
Kurs i tegning og maling i Salangen<br />
I en uke hadde elevene i 4., 7. og 10. klasse besøk av billedkunstner<br />
Roanne O´Donnel og formidlingspedagog Kristin<br />
Risan fra Nordnorsk Kunstnersentrum, som er en av flere samarbeidsparter<br />
til Den kulturelle skolesekken i <strong>Troms</strong>. Kurset ble<br />
en reise gjennom kunsthistorien fra hulemalerier til samtidens<br />
kunstnere. Elevene jobbet med forskjellige teknikker og formater<br />
innenfor tegning og maling, ispedd litt teori, frem mot en<br />
felles utstilling i Kulturhuset.<br />
En ganske almindelig flue – Hålogaland Teater<br />
10. klasse fra bl.a. Gratangen, Lavangen og Salangen kommune<br />
fikk oppleve Ketil Høegh sin fremføring av et utsøkt knippe tekster<br />
fra Hamsuns litterære univers. En ”fresk” sammensetning.<br />
Filmhuset: Tvibit i <strong>Troms</strong>ø kommune<br />
Ungdomshuset: Tvibit etablerte i <strong>2003</strong> en egen filmavdeling<br />
Filmhuset: Tvibit. Året igjennom dropper ungdommer innom<br />
for å ferdigstille sine skoleprosjekter, dokumentarer, fiksjoner<br />
eller TV-serier. Filmhuset: Tvibit låner ut kamera og gir ungdom<br />
tips og råd for å komme i gang. I regi av Den kulturelle skolesekken<br />
fikk 400 10. klassinger se, forstå og skape film her i <strong>2003</strong>.<br />
28
Distriktsjordmora<br />
Tema på Kulturminnedagen i <strong>2003</strong> var ”Vår medisinske<br />
kulturarv”. På Finnkroken bygdemuseum var<br />
dagen viet historien til distriktsjordmora - en svært<br />
sentral helsearbeider for kystbefolkningen.<br />
Den årlige kulturminnedagen gikk av stabelen 14. september,<br />
og dette var et av flere arrangementer i <strong>Troms</strong>. Dagen startet<br />
i kapellet i Finnkroken med over 60 personer benket rundt<br />
bordene. Andreas Nordvåg, primus motor ved Finnkroken<br />
bygdemuseum ønsket velkommen med allsang og rykende<br />
varm lapskaus til de fremmøtte. Etterpå gikk forsamlingen ut i<br />
ruskeværet og videre til bygdemuséet vel en kilometer unna.<br />
Der kunne man se utstillingen ”Helfrida Nordvåg – distriktsjordmor<br />
i Grøtsund jordmordistrikt 1917 – 1965”, og høre jordmor<br />
Lena Liljegrens kåseri ”Jordmorveska”.<br />
Helfrida Nordvåg bodde i Finnkroken, og hadde sitt virke i<br />
Grøtsund jordmordistrikt fra 1917 til 1965. Hun tok imot ca.<br />
1300 barn hvorav 13 tvillingpar. 13 barn ble født i hennes eget<br />
hjem, mange av dem under evakueringa høsten 1944. Jordmorskyssen<br />
foregikk i begynnelsen oftest med Nordlandsbåt, med<br />
sneseil eller ”tre sterke karer ved åran”. Det kunne være tøffe tak<br />
i et stort og værhardt distrikt.<br />
Arrangementet ble avsluttet med at hele følget vandret til jordmorhuset<br />
på Gammelgård. Huset står i sin opprinnelige form, og<br />
er med innhold et museum i seg selv. Her var det dekket til ”jordmorkaffe”<br />
og kaker i alle rom. Vertskapet fortalte blant annet om<br />
hvordan det var å vokse opp med en travel jordmormamma som<br />
til stadighet ble vekket om natten, og som var borte på ubestemt<br />
tid. Flere av deltakerne som var tatt i mot av ”gammeljordmora”<br />
fortalte om barndomsminner fra jordmorhuset. Det var en<br />
fantastisk og fortettet stemning i jordmorhuset på Gammelgård<br />
– og en helt spesiell opplevelse for deltakerne.<br />
Andreas Nordvåg forteller om sin mor ”gammeljordmor Helfrida”. Foto: Marianne L.<br />
Nielsen<br />
SAMISK SAMSØK<br />
<strong>Troms</strong> fylkesbibliotek har nå fått på plass en samisk oversettelse<br />
av søk i bibliotekenes boksamlinger.<br />
BIMIN er et samarbeid mellom Midt i Norden(MIN)-bibliotekene<br />
i <strong>Troms</strong>: Skjervøy, Bjarkøy, Karlsøy, Salangen, Lavangen, Gratangen,<br />
Brensholmen, Ibestad samt <strong>Troms</strong> fylkesbibliotek. BIMIN<br />
tilbyr bibliotekstjenester for studenter og deltakere i Midt i<br />
Norden. Midt i Norden er et læringsnettverk som tilbyr kurs og<br />
utdanninger for voksne.<br />
Alle tjenestene i BIMIN er samlet under en portal, et eget nettsted.<br />
På dette nettstedet kan studenter søke etter litteratur i en<br />
rekke av fylkets biblioteker samtidig. Denne samsøkfunksjonen<br />
har nå fått en samisk oversettelse. Ellen Fredeng som er fylkeskommunens<br />
samiske språkkonsulent, har gjort en stor jobb<br />
med oversettelsen.<br />
29
Regional utviklingsetat<br />
Ó REGIONAL UTVIKLING<br />
Ansvarlig fylkesråd for næring: Ragnhild Movinkel (SP)<br />
Ansvarlig fylkesråd for miljø og samferdsel: Jan Solheim (KrF)<br />
Etatssjef: Stein Ovesen<br />
Regional utviklingsetat arbeider for å legge til rette for lokal og<br />
regional utvikling i <strong>Troms</strong>, i tråd med hovedmålsetningene i fylkesplanen.<br />
Etatens oppgaver spenner over et vidt spekter. Oppgavene<br />
er i hovedsak lovpålagt fylkeskommunen gjennom nasjonale lover<br />
og retningslinjer. Etatens viktigste oppgaveområder er:<br />
• Fylkesplan med delplaner<br />
• Regionalt utviklingsprogram (RUP)<br />
• Forvaltning av virkemidler til næringsutvikling innen satsingsområdene<br />
fysisk infrastruktur, senter/distrikt, kompetanse, regional<br />
utvikling, fylkeskommunalt næringsfond, fiskeflåtefondet,<br />
transportstøtteordning, butikkstøtte og friluftsmidler.<br />
• Uttalelser, veiledning og samordning etter plan- og bygningsloven.<br />
• Uttalelser/utredninger vedrørende videreutvikling av fylkets næringspolitiske<br />
rammevilkår mv.<br />
• Koordinering av arbeidet mot Landsdelsutvalget på områder som<br />
reiseliv, fiskeri/havbruk og industri<br />
• Internasjonalt samarbeid:<br />
- Bilaterale avtaler<br />
- Interreg III A Nord<br />
• Fylkeskommunens fag– og planorgan på samferdselssektoren<br />
• Tjenestekjøp, samordning og organisering av lokal/regional kollektivtrafikk<br />
• Skyss av skoleelever og funksjonshemmede<br />
• Sivil transportberedskap<br />
• Løyver for transport mot vederlag<br />
• Utbygging og drift av fylkesveier<br />
Regional utviklingsetat hadde i <strong>2003</strong> 33 årsverk og forvaltet et bruttobudsjett<br />
på ca. 538,5 mill. kroner og et nettobudsjett på ca. 410 mill.<br />
kroner, inkludert statlige virkemidler.<br />
Ungdomsstyrte prosjekter<br />
Ivrige prosjektkursdeltakere fra Lakselvbukt skole.<br />
Ungdomskulturhuset Tvibit i <strong>Troms</strong>ø har i fire år<br />
lært ungdommer å sette i gang prosjekter selv. I <strong>2003</strong><br />
arrangerte de en rekke prosjektkurs for å spre sine<br />
erfaringer til andre kommuner.<br />
Tvibit har i løpet av <strong>2003</strong> arrangert 10 prosjektkurs for over<br />
100 ungdommer i kommunene <strong>Troms</strong>ø, Balsfjord og Karlsøy.<br />
Kursene lærer ungdom å delta i lokalsamfunnet gjennom å<br />
gjøre noe direkte, konkret og aktivt. Etter å ha gått på kurs har<br />
ungdommene satt i gang blant annet paintballklubb, medieverksted,<br />
legoleague-gruppe og internettcafè. Tvibitmetoden<br />
går ut på at ungdommer kommer med gode idéer til prosjekter<br />
de selv kan sette i gang. De får så veiledning i hvordan de kan<br />
planlegge og gjennomføre dette. ”Regionsprosjektet” er initiert<br />
av Regionrådet for Balsfjord, Karlsøy og <strong>Troms</strong>ø. Prosjektet er<br />
finansiert av kommunene selv samt av <strong>Troms</strong> fylkeskommune.<br />
30
REISELIV I TROMS<br />
<strong>Troms</strong> fylkeskommune har opprettet et eget fylkesselskap<br />
for reiseliv. Målet er å styrke utviklingen av reiselivet i fylket,<br />
og få til et bedre samarbeid med Finnmark og Nordland.<br />
Bredbåndsutvikling<br />
Ordfører Hermann Kristoffersen, fylkesordfører Ronald Rindestu, universitetsdirektør<br />
Arne Benjaminsen, høgskoledirektør Ben Shei, informasjonssjef Tor Øydvin ved UNN<br />
og adm.dir. Petter Kongshaug fra UNINETT inngår samarbeid om bredbånd på <strong>Troms</strong>øya.<br />
Foto: Jon Terje Eiterå<br />
<strong>Troms</strong> fylkeskommune arbeider aktivt med å<br />
bygge ut bredbåndsnettet i <strong>Troms</strong>. Både skoler,<br />
rådhus, offentlige institusjoner samt næringsliv<br />
og private husholdninger vil nyte godt av dette<br />
høykapasitetsnettet.<br />
Etter en lang prosess med å finne en god løsning for reiselivsarbeidet<br />
i <strong>Troms</strong> ble det våren og høsten <strong>2003</strong> vedtatt av planog<br />
næringsutvalget og fylkesutvalget at fylkeskommunen vil<br />
opprette et eget fylkesselskap for reiseliv. I desember <strong>2003</strong> ble<br />
<strong>Troms</strong> Reiseliv A.S. stiftet. Dette reiselivsselskapet skal arbeide<br />
med markedsføring, produktutvikling og vertskaps- og informasjonsoppgaver<br />
på vegne av <strong>Troms</strong> fylke. I tillegg blir det en<br />
viktig oppgave for selskapet å følge opp prosjektet ”Merkevarebygging<br />
for <strong>Troms</strong>” som skal gi <strong>Troms</strong> en ny profil, samt en felles<br />
plattform for markedsføringsarbeidet og produktutviklingen<br />
innad i fylket. Prosjektet skal også utarbeide en felles satsing<br />
for Nord-Norge sammen med Finnmark og Nordland. Plan- og<br />
næringsutvalget vedtok også å invitere de fire destinasjonsselskapene<br />
i <strong>Troms</strong> til å være med i det nye selskapet. Destinasjonsselskapene<br />
vil da fungere som selvstendige avdelinger i<br />
<strong>Troms</strong>ø, Harstad, Storslett og Finnsnes. Fusjonsforhandlinger<br />
med selskapene starter våren 2004.<br />
Høsten <strong>2003</strong> ble Bredbåndsfylket<br />
<strong>Troms</strong> AS stiftet med <strong>Troms</strong> fylkeskommune<br />
og alle kommunene i <strong>Troms</strong> som<br />
eiere. Det nyopprettede selskapet skal<br />
etablere et høykapasitets-stamnett i<br />
fylket. Dette skal dekke fylkeskommunens,<br />
kommunenes, næringslivets og<br />
husholdningers behov for transport av<br />
data, telefoni og andre tjenester. Stamnettet<br />
skal levere en forbindelse til alle<br />
kommuner i <strong>Troms</strong> enten det gjelder rådhus,<br />
skoler eller tilsvarende. I tillegg vil<br />
bredbåndsnettet løse kommunikasjonsbehov<br />
ved videregående skoler, tannklinikker<br />
og andre fylkeskommunale<br />
institusjoner.<br />
Bredbåndsnettet skal knytte til seg<br />
bedrifter, interkommunale foretak eller<br />
andre lokale eller landsdekkende organisasjoner,<br />
som i forlengelsen av stamnettet<br />
ønsker å etablere og drifte bredbånd<br />
til private husholdninger og næringsliv,<br />
såkalte aksessleverandører. Fylkets<br />
næringsliv er konkurranseutsatt, derfor er<br />
tilretteleggelsen av fremtidig infrastruktur<br />
med høy kvalitet og ytelse en forutsetning<br />
for å opprettholde konkurranseevnen.<br />
Bredbåndsfylket <strong>Troms</strong> AS vil også arbeide<br />
med å utvikle nye og innovative løsninger<br />
i samarbeid med nasjonale og<br />
regionale aktører. Selskapet legger vekt<br />
på å samarbeide tett med lokale aktører<br />
innen helse, telemedisin, utdanning,<br />
næringsliv, FoU-miljøer, og samtidig<br />
legge til rette for at disse kan oppnå<br />
gode resultater gjennom kostnadseffektiv<br />
bruk av stamnettet.<br />
31
Kongen møtte<br />
kongen<br />
Nord-Norge var godt representert på oppdrettsmessa<br />
Aqua Nor i Trondheim i august. Da Kong<br />
Harald besøkte standen Treffpunkt-Nord fikk han<br />
tilbud om å hilse på en annen konge i nord.<br />
Treffpunkt-Nord var den første standen Kong Harald besøkte<br />
under besøksrunden etter han hadde åpnet messa. Der ble<br />
han møtt av fylkesordfører Ronald Rindestu som fulgte ham<br />
gjennom standen. Ordfører Hermann Kristoffersen fra <strong>Troms</strong>ø<br />
kommune hadde lånt en kongekrabbe fra utstillingen til Havbruksstasjonen<br />
i <strong>Troms</strong>, og spurte om Kongen ville hilse på ham<br />
eller krabben. Det ble også holdt et ”torgmøte” hvor stortingsrepresentantene<br />
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (AP) og Ivar<br />
Kristiansen (H) diskuterte temaet ”Skal fremtidas oppdrettsnæring<br />
være basert på politisk populisme eller realpolitikk”.<br />
<strong>Troms</strong> og Finnmark fylkeskommuner hadde i forbindelse med<br />
messa gått sammen om prosjektet Treffpunkt-Nord. Dette<br />
skulle være et tilbud til bedrifter, organisasjoner og kommuner<br />
om å stille ut på en stand hvor flere aktører sto i lag. Utstillergruppen<br />
besto av Astafjordprosjektet, <strong>Troms</strong>ø havn, Havbruksstasjonen<br />
i <strong>Troms</strong>, <strong>Troms</strong>ø kommune, Barlindhaug-Norfico AS<br />
og Rya Produkter som samtidig hadde ansvar for serveringsopplegget.<br />
Plan- og næringsutvalget i <strong>Troms</strong> fylkeskommune<br />
hadde gitt tilskudd til Treffpunkt-Nord på oppdrettsmessa.<br />
Ordfører i <strong>Troms</strong>ø, Hermann Kristoffersen viser Kong Harald en annen<br />
konge; kongekrabben. Foto: Stian Jørgensen/JR Partner <strong>Troms</strong>ø AS<br />
OMLEGGING AV FORSVARET<br />
Forsvaret omstiller sin virksomhet. Dette får følger<br />
for mange kommuner. Det er derfor bevilget ekstra<br />
midler til omstilling i kommunene i perioden.<br />
<strong>Troms</strong> er ett av fylkene som får omstillingsmidler og rammen i<br />
<strong>2003</strong> var 4,2 mill. kroner. Kommunene Målselv, Bardu, Sørreisa<br />
og Harstad deltar i programmet. Programmet ledes av en<br />
politisk styringsgruppe sammensatt av ordførerne i omstillingskommunene<br />
og er ledet av fylkeskommunen. Regional<br />
utviklingsetat er sekretariat, og har ansvar for saksforberedelse<br />
til styringsgruppen samt veiledning, oppfølging og koordinering<br />
av arbeidet i kommunene. Prosjekter utvikles og iverksettes<br />
i den enkelte kommune og i samarbeid mellom<br />
kommunene. I <strong>2003</strong> ble det satt i gang 16 nye prosjekt.<br />
32
Ny fylkesplan<br />
VERDISKAPNING MED<br />
MINERALER<br />
<strong>Troms</strong> fylkeskommune har i <strong>2003</strong> deltatt<br />
i prosjektet ”Verdiskaping Med Mineraler”<br />
sammen med Nordland og Nord-<br />
Trøndelag fylkeskommuner. Målet er å<br />
få i gang drift på minst en ny forekomst<br />
i hvert fylke. Prosjektet er en oppfølging<br />
av ”Det geologiske fylkesprogrammet<br />
for <strong>Troms</strong> 1997-2002”. Programmet<br />
hadde blant annet som mål å skaffe<br />
til veie geologiske grunnlagsdata for<br />
å opprettholde eksisterende mineralindustri<br />
og å utvikle ny industri.<br />
Å videreutvikle konkurransedyktige utdannings-, forsknings- og utviklingsmiljøer er et av de overordnede målene i<br />
fylkesplanen. Foto: © Fiskeriforskning, <strong>Troms</strong>ø<br />
”Kompetansesamfunnet <strong>Troms</strong><br />
- Fylkesplan for 2004-2007” ble<br />
vedtatt av fylkestinget 11. juni<br />
<strong>2003</strong>. Fylkesplanen er en felles<br />
dagsorden og plattform for utvikling<br />
i <strong>Troms</strong> fylke.<br />
Tittelen ”Kompetansesamfunnet<br />
<strong>Troms</strong>” uttrykker en visjon for framtiden,<br />
samtidig som det er en god beskrivelse<br />
av fylket av i dag. Fylkeskommunen har<br />
utarbeidet planen i samarbeid med en<br />
rekke aktører som er viktige for samfunnsutviklingen<br />
i <strong>Troms</strong>, blant annet<br />
kommuner og regionråd, Sametinget,<br />
regionale statsetater, arbeidslivsorganisasjoner,<br />
FoU-miljøer med flere.<br />
Fylkesplanen er organisert rundt tre<br />
overordnete mål:<br />
1. Bærekraftig utvikling<br />
2. Regional utvikling (regionalt basert<br />
bosettings- og næringsutvikling)<br />
3. Tjenesteyting<br />
I planen er det satt et sterkt fokus på tre<br />
hovedtema som er viktige for det regionale<br />
utviklingsarbeidet. Fylkesplanens<br />
hovedtema er:<br />
• næringsutvikling<br />
• kompetanse<br />
• logistikk og infrastruktur<br />
Disse utgjør kjernekapitler i planen.<br />
Øvrige kapitler er: senterstrategi, bærekraftig<br />
utvikling, kultur og grunnleggende<br />
forutsetninger for offentlig sektor.<br />
For å nå målene er det avgjørende at det<br />
er et samarbeid mellom ulike aktører i<br />
gjennomføringen av planen, på tvers av<br />
sektorer og nivåer. I tillegg til at fylkesplanen<br />
skal legges til grunn for fylkeskommunal<br />
virksomhet skal den være<br />
retningsgivende for kommunal og statlig<br />
planlegging og virksomhet i fylket.<br />
Fylkesplanen danner et strategisk fundament<br />
for partnerskapsarbeid og samarbeid<br />
for å få til regional utvikling. I oppfølgingen<br />
av fylkesplanen er Regionalt<br />
utviklingsprogram for <strong>Troms</strong> 2004-2007<br />
et sentralt verktøy.<br />
33
Storsatsing på<br />
fylkesveier<br />
Åpning av Sørskaret-tunnelen i september <strong>2003</strong>. Foto: Statens Vegvesen.<br />
”Fylkesvegplan for <strong>Troms</strong> 2004 – 2007” ble vedtatt<br />
av fylkestinget i juni <strong>2003</strong>. Politikerne valgte å legge<br />
100 millioner ekstra i potten til investeringer på fylkesveinettet<br />
for perioden.<br />
Fylkesveiplanen legger føringer for drift av og investeringer<br />
i fylkesveinettet i de neste 4 årene. Et viktig grunnlag for utarbeidelsen<br />
av Fylkesvegplanen er de prioriteringer som fylkestinget<br />
har gjort i forbindelse med Nasjonal Transportplan 2006-<br />
2015, strategisk analyse for <strong>Troms</strong>. Disse prioriteringene innebærer<br />
bl.a. at det skal rettes en økt innsats mot de transportruter<br />
som er viktige for næringslivet og arbeid med skredsikring.<br />
Investeringsrammen for fylkesvegplanen er i utgangspunktet<br />
på 100 mill. kroner for fireårsperioden, som er fordelt med<br />
45 mill. kroner til opprusting av næringslivets transportruter,<br />
45 mill. kroner til skredsikring/framkommelighet og 10 mill.<br />
kroner til utbedring av tunneler og fergeleier.Ved behandlingen<br />
i fylkestinget ble det vedtatt å øke rammen for investeringer<br />
på fylkesveinettet til 200 mill. kroner i perioden 2004 –<br />
2007. Realisering av prosjektene i planen fordrer at pengene<br />
bevilges i årsbudsjettene i perioden.<br />
Samarbeid om fylkeskommunens<br />
satsingsområder<br />
Regionalt utviklingsprogram for <strong>Troms</strong> ligger til<br />
grunn for fylkeskommunens satsinger og prioriteringer<br />
i perioden 2004 –07. Sentrale offentlige<br />
og private aktører i fylket har samarbeidet om å<br />
utarbeide programmet.<br />
Regionalt utviklingsprogram for <strong>Troms</strong> 2004-07 ble vedtatt i<br />
fylkestinget i desember <strong>2003</strong>. Programmet er utviklet i et bredt<br />
samarbeid gjennom etablering av et regionalt samarbeidsforum<br />
for <strong>Troms</strong>. Forumet består av 3 fylkespolitikere, lederne<br />
fra de fem regionrådene i <strong>Troms</strong> (kommuneordførere), Sametinget,<br />
LO, NHO, SND, Aetat, Statens Vegvesen, Fylkesmannen<br />
i <strong>Troms</strong>, representanter for fiskeflåteorganisasjonene og for<br />
landbruksorganisasjonene i <strong>Troms</strong>, rektorene ved høgskolene<br />
i <strong>Troms</strong> og Universitetet i <strong>Troms</strong>ø samt regional utviklingssjef i<br />
<strong>Troms</strong> fylkeskommune. Forumet ledes av en fylkespolitiker.<br />
Utarbeiding av et helhetlig program, hvor ulike interesser skal<br />
ivaretas, og mange parter skal bidra og komme fram til felles<br />
strategier innenfor knappe tidsfrister, er en utfordring. Forankring,<br />
en positiv prosess og et resultat forumet kan stille seg bak<br />
har vært viktig. Interessen for deltakelse i regionalt samarbeidsforum<br />
for <strong>Troms</strong> har vært stor. Alle parter har bidratt aktivt, og<br />
forumet er enig om at dette er en god måte å samarbeide på.<br />
Samtidig har forumet vært konstruktive i å diskutere videreutvikling<br />
av samarbeid i partnerskapet.<br />
Utviklingsprogrammet er forankret i fylkesplanens mål, tema<br />
og innsatsområder. Programmet inneholder mål, prioriterte<br />
innsatsområder, strategier og samarbeidspartnere for fire<br />
programsatsinger:<br />
• Kompetanse<br />
• Næringsutvikling<br />
• Logistikk og infrastruktur<br />
• Robuste regioner<br />
<strong>Troms</strong> <strong>fylkeskommunes</strong> plan- og næringsutvalg og regional<br />
utviklingsetat har hatt ansvaret for å få utarbeidet Regionalt<br />
Utviklingsprogram (RUP) for <strong>Troms</strong> 2004 – 07.<br />
34
Opprustning av<br />
fylkesveger<br />
I 2002 og <strong>2003</strong> opptok fylkeskommunen et lån på til<br />
sammen 80 mill. kroner for å foreta opprustning av grusveier<br />
og legging av fast dekke på deler av fylkesvegnettet. Av disse<br />
midlene ble ca. 30 mill. kroner brukt i <strong>2003</strong>. I tillegg ble det<br />
i <strong>2003</strong> bevilget ytterligere 50 mill. kroner til legging av fast<br />
dekke på 4 strekninger som ikke ble fullført i fylkesvegplanen<br />
for 2000 – <strong>2003</strong>. En av disse strekningene, Fv 292 Seljelvnes<br />
– Flatvoll, ble påbegynt i <strong>2003</strong> og ferdigstilles i 2004.<br />
Arbeid med opprusting av Sjursnesveien. Foto: Statens Vegvesen.<br />
KAMPEN OM UNGDOMMEN<br />
I Nord-<strong>Troms</strong> arbeider ungdommene sammen på<br />
tvers av kommunegrensene. Målet er å gi ungdommene<br />
positive minner fra hjemkommunen.<br />
I fjor var over 50 ungdommer med på forestillingen ”Grease” på<br />
Skjervøy, hvor det ble arbeidet med både dans, drama, film, lyd<br />
og lys. Arrangør var prosjektet Ungdom Nord i <strong>Troms</strong> (UNIT) - et<br />
samarbeidsprosjekt mellom Storfjord, Kåfjord, Lyngen, Skjervøy,<br />
Nordreisa og Kvænangen kommune. <strong>Troms</strong> fylkeskommune<br />
finansierer halvparten av prosjektet, resten betaler kommunene<br />
selv.<br />
- Ungdommene må jo bort for å ta utdanning, men kanskje<br />
kommer de hjem igjen dersom de har hatt en bra ungdomstid<br />
her, sier prosjektleder Lise Rønning.<br />
I <strong>2003</strong> arrangerte UNIT Lan-party, rusfritt 16. mai-arrangement<br />
i Nordreisa, hyttetur med ungdommer og ordførere i kommunene<br />
og kursing av ungdomsråd.<br />
Grusveier som har blitt rustet opp i <strong>2003</strong>:<br />
Fv 10 Rødmyra – Sørli Fv 331 Storvoll – Abelmasj<br />
Fv 15 Dale – Alvestad Fv 352 Storslett – Saga<br />
Fv 51 Sjursnes – Stordalen Fv 357 Havnnes – Berglund<br />
Fv 52 Sjursnes – Skarmunken Fv 359 Oksfjordhamn – Storeng<br />
Fv 102 Flesnes – holand Fv 360 Mettevold – Øvergård<br />
Fv 104 Refsnes – Kjengsnes Fv 362 Undereidet – Dorras<br />
Fv 124 Altevik – Slagstad Fv 367 Karvik – Sekkemo<br />
Fv 125 Altevik – Nordsand Fv 224 Å – Røsand<br />
Fv 152 Laberget – Rotvik Fv 228 Rye – Svanelvmo<br />
Fv 155 Skårvik – Haugli Fv 231 Kampevoll – Skatvik<br />
Fv 173 Holt – Høgskarhus Fv 287 Indre Tennes – Skrean<br />
Fv 174 Tamok bru – Tverrelvmo Fv 361 Nordstraumen – Kjøllefjord<br />
Fv 177 Rossvoll – Møllerhaugen Fv 304 Hansnes – Grunnfjord<br />
Fv 211 Faksfjord – Sørfjord Fv 322 Hellarberget – Moskogaisa<br />
Fv 227 Laksfjord – Russevåg Fv 363 Burfjord – Laukeng<br />
Fv 261 Rossfjordnes – Steinheim Fv 321 Kitdal – Signalnes bru<br />
Fv 265 Langnes – Bjorelvnes Fv 271 Lysnes – Vangshamn<br />
Fv 283 Bukta – Aursfjord Fv 223 Stonglandseidet – Lekangsund<br />
Fv 288 Nordbyvatn – Sand Fv 166 Innset – Altevatn<br />
Fv 292 Seljelvnes – Flatvoll Fv 349 Laukøy<br />
Fv 301 Grøtnesdalen – Søreidet Fv 114 Hellaren – Åsen<br />
Fv 302 Hessfjord – Engvik Fv 266 Langnes – Bjorelvnes<br />
Legging av fastdekke i <strong>2003</strong>:<br />
Fv 51 Hov – Sjursnes Fv 294 Kantornes – Balsfjord/<strong>Troms</strong>ø<br />
Fv 293 Flatvoll - Fornes Fv 331 Løkvoll – Dalen<br />
Fv 177 Rossvoll - Møllerhaugen Fv 227 Laksfjord - Russevåg<br />
35
I <strong>2003</strong> har <strong>Troms</strong> fylkeskommune<br />
fokusert på utvikling av<br />
samiske språk- og kultursentre<br />
i <strong>Troms</strong>. Totalt ble det bevilget<br />
1 million kroner i driftsstøtte til<br />
disse sentrene.<br />
Samarbeidsavtalen<br />
med Sametinget<br />
I 2002 inngikk <strong>Troms</strong> fylkeskommune<br />
en forpliktende samarbeidsavtale med<br />
Sametinget. For å følge opp avtalen har<br />
fylkeskommunen for første gang gitt<br />
driftstilskudd til Ája Samisk Senter, Várdbáiki<br />
samisk senter, samt samisk språksenter<br />
i Ullsfjord og Manndalen. Det ble<br />
også gitt særskilt tilskudd til Samisk hus<br />
på Senja på kr 130.000,-, og til Gamtofta i<br />
Sørreisa på kr 500.000.<br />
Utbygging av Ája Samisk Senter<br />
Sammen med Sametinget og Kåfjord<br />
kommune klarte fylkeskommunen endelig<br />
å få til enighet om finansieringen av<br />
delutbygging av Ája Samisk Senter. Utbyggingen<br />
vil omfatte lokaler til bl.a. samisk<br />
språksenter, Sametingets kulturminneavdeling<br />
og <strong>Troms</strong> fylkesbibliotek. Utbyggingen<br />
vil starte i 2004 og nybygget vil<br />
stå ferdig vinteren 2005. Delutbyggingen<br />
er kostnadsberegnet til 11,9 mill. kroner,<br />
hvorav fylkeskommunal andel er 6,9 mill.<br />
kroner. Fortsatt gjenstår utbyggingsbehov,<br />
og det er forventet at staten vil ta hovedansvaret<br />
for full utbygging av senteret.<br />
Samisk kulturkompetanse i videregående<br />
skole<br />
<strong>Troms</strong> fylkeskommune har satt i gang<br />
Ája Samisk Senter. Foto: Per Steinar Lyngstad.<br />
et pilotprosjekt som tar sikte på å styrke<br />
innføringen av samisk kulturkompetanse<br />
i de videregående skolene i <strong>Troms</strong>. Dette<br />
skal gjøres både som valgfag, studieretningsfag<br />
og gjennom integrering i 5<br />
ulike fag alle elever har. Prosjektet vil i<br />
første omgang gå frem til 2006, med utprøving<br />
på skolene i Nordreisa, Sjøvegan<br />
og Skånland.<br />
Planarbeid<br />
Sametinget har deltatt som partner i utarbeidelsen<br />
av Regionalt utviklingsprogram<br />
2004-2007.<br />
Samisk språkkonsulent<br />
Som et ledd i arbeidet med å følge opp<br />
samelovens språkregler, ble det i <strong>2003</strong><br />
tilsatt en egen samisk språkkonsulent i<br />
sentraladministrasjonen. Gjennom stillingen<br />
kan fylkeskommunen på en langt<br />
mer aktiv måte gi publikum en bedre<br />
service på samisk. Stillingen er plassert i<br />
informasjonssenteret.<br />
177<br />
I <strong>2003</strong> ble det inngått avtale med Finnmark<br />
fylkeskommune om felles ruteopplysningstjeneste<br />
for <strong>Troms</strong> og Finnmark.<br />
Ruteopplysningen 177 drives fra<br />
Gratangen Interkommunale Vaktsentral<br />
og gir ruteinformasjon per telefon 24<br />
timer i døgnet. Ruteinformasjonen for<br />
de 2 fylkene er også tilgjengelig på<br />
www.177troms.no<br />
36
Kvinnene utvikler næringslivet<br />
I Nordreisa er det kvinnene som etablerer nye<br />
bedrifter. 21 av totalt 26 nyetableringer i fjor var<br />
kvinneforetak.<br />
<strong>Troms</strong> fylkeskommune bevilget 11 mill. kr til påfyll til kommunale<br />
utviklingsfond i <strong>Troms</strong> i <strong>2003</strong>. Nordreisa fikk totalt kr<br />
548.000,- til sitt utviklingsfond. Der er det flest kvinner som<br />
etablerer nye bedrifter, og dette er første året at så mange<br />
kvinner har søkt om støtte til nyetableringer.<br />
Kommunale utviklingsfond i <strong>Troms</strong> skal bidra til økt lokalt<br />
engasjement innenfor utvikling av samfunnsliv og næringsvirksomhet,<br />
og legge til rette for kompetanseheving, omstilling,<br />
innovasjon og nyskaping i kommunene.<br />
OLJEBYEN HARSTAD<br />
I 1980 startet letingen etter olje i nord med Harstad<br />
i en sentral rolle. Prosjekt ”Oljebyen Harstad” skal<br />
styrke og videreutvikle Harstad som nordnorsk<br />
oljesenter.<br />
Oljemiljøet i Harstad er helt avhengig av jevn petroleumsaktivitet.<br />
Det gjelder spesielt leteboring som er en forutsetning for å gjøre<br />
nye funn på nordnorsk sokkel. Derfor har mye av arbeidet i prosjektet<br />
vært fokusert mot økt aktivitet i nord generelt. Det vil alle<br />
tjene på. Harstads fremtid og utviklingsmuligheter som oljesenter<br />
innenfor ledelse, leting, utforskning og drift kan bare skje som et<br />
resultat av et nært samarbeid med resten av landsdelen.<br />
Samarbeid, alliansebygging og politisk forankring lokalt og regionalt<br />
har derfor stått sentralt. I Regionalt utviklingsprogram for<br />
<strong>Troms</strong> 2004-2007 har fylkestinget sluttet seg til at Harstad fortsatt<br />
Gullsmed Ann-Kristin Reiersen, filmskaper Kristin Nicolaysen og kafévert Lise Airin<br />
Skog i Nordreisa startet alle egne bedrifter i fjor. Foto: Ola Solvang, Nordlys.<br />
skal ha status som oljesenter i nord ved at tillagte oppgaver opprettholdes<br />
og videreutvikles. Om forholdet mellom Harstad og<br />
<strong>Troms</strong>ø heter det at et gjensidig nyttig og utviklende samarbeid<br />
må etableres.<br />
Det har også vært viktig å synliggjøre den kompetanse i og for<br />
landsdelen oljemiljøet i Harstad representerer. Statoil med sine<br />
rundt 200 ansatte i Harstad er selve motoren i dette miljøet. Det<br />
overordnede statlige Oljedirektoratet (OD), Norsk Hydro og det<br />
franske selskapet Total er også representert i Harstad. Mye arbeid<br />
i prosjektet har vært rettet mot sentrale beslutningsmiljøer, og<br />
det var et viktig gjennombrudd at Regjeringen i desember <strong>2003</strong><br />
vedtok at letevirksomheten i Barentshavet skal gjenopptas fra og<br />
med kommende høst. ”Oljebyen Harstad” er et prosjekt finansiert<br />
av <strong>Troms</strong> fylkeskommune og Harstad kommune. Det ble startet<br />
opp 1. mars 2002 og avsluttes etter alt å dømme til sommeren.<br />
37
FERGE OG HURTIGBÅT<br />
I <strong>2003</strong> ble det inngått en ny langtidsavtale med TFDS<br />
om kjøp av ferge og hurtigbåttjenester. Avtalen innebærer<br />
blant annet at to nye hurtigbåter skal settes i<br />
trafikk på ruta <strong>Troms</strong>ø – Finnsnes – Harstad i løpet av<br />
2005. Avtalen gjelder for perioden <strong>2003</strong> – 2007 og har<br />
en kostnadsramme på ca. 270 mill. kroner.<br />
Kompetanseutvikling<br />
i kommunene<br />
Som verktøy for arealforvaltning er det satt i gang et pilotprosjekt med skråbildefotografering<br />
for å avbilde kystsonen i <strong>Troms</strong>.<br />
Arealplanlegging handler om å avveie behov og<br />
interesser, og legge til rette for lokal utvikling. Nå<br />
gir fylkeskommunen bistand til kommunene for å<br />
utvikle deres kompetanse på området.<br />
Programmet for kompetanseutvikling i kommunene i <strong>Troms</strong><br />
ble satt i gang i <strong>2003</strong>. Bakgrunnen for programmet er areal- og<br />
planfaglige utfordringer i kommunene. Høsten <strong>2003</strong> ble det<br />
gjennomført to parallelle kursserier i prosessledelse og medvirkning<br />
i planarbeidet. Over halvparten av kommunene deltok.<br />
Tilbakemeldingene fra deltakerne var gode og kursserien har<br />
igangsatt en prosess der arealforvaltning kobles til øvrig kommunal<br />
planlegging og utviklingsarbeid. Gode prosesser i planarbeidet<br />
med avklaring av interesser, bruk og behov i forkant<br />
bidrar til større legitimitet lokalt, og gjør planen til et bedre<br />
TFDS fikk tillatelse til å kjøpe M/F ”Goalsevarre” fra Bjørklids<br />
Fergerederi AS. M/F ”Goalsevarre” avløste M/F ”Fløytind” i sambandet<br />
Hansnes – Stakkvik – Karlsøy og Fløytind erstattet M/F<br />
”Flatøy” i sambandet Havnnes – Rotsund – Klauvnes – Flåten.<br />
Denne rotasjonen av fergemateriell har ført til at de to sambandene<br />
har fått en vesentlig økning i kapasitet.<br />
I sambandet Belvik – Vengsøy er M/F ”Kjølva” byttet ut med M/F<br />
”Vengsøy”. M/F ”Karlsøy” trafikkerer dette sambandet inntil videre.<br />
M/F ”Karlsøy” inngår fortsatt som reserveferge for riksvegsambandene<br />
og kan derfor i perioder bli erstattet av annen ferge.<br />
styringsverktøy. Det vil gi raskere og enklere saksbehandling,<br />
og redusere omfanget av dispensasjonssaker og ressurskrevende<br />
enkeltsaksbehandling.<br />
Et sentralt mål for programmet er å styrke og øke faglig<br />
samarbeid mellom kommunene. Igangsatte kurstilbud skal<br />
følges opp, og nye tiltak utvikles. Som supplerende verktøy<br />
for arealforvaltningen i kystsonen har regional utviklingsetat<br />
i samarbeid med fylkesmannens miljøvernavdeling initiert et<br />
pilotprosjekt med skråbildefotografering fra fly, med mål om på<br />
sikt å avbilde kystsonen i hele fylket.<br />
Programmet er forankret i fylkesplanen og skal følge planperioden<br />
2004 – 07, og målet er at alle kommunene skal delta i<br />
løpet av planperioden.<br />
38
Barentssamarbeidet<br />
<strong>Troms</strong> fylkeskommune har et internasjonalt<br />
engasjement på bred basis blant annet innen næring,<br />
kultur, utdanning, helse og forskning. De siste ti<br />
årene har barentssamarbeidet vært i fokus.<br />
Dette samarbeidet omfatter 13 regioner, pluss urfolksrepresentant<br />
fra de tre landene Norge , Sverige, Finland og Russland.<br />
Fylkesordførerne/fylkesrådslederne i Nord-Norge representerer<br />
de norske regionene i regionrådet. I tillegg har <strong>Troms</strong><br />
to-sidige avtaler med regionene i Nordvest-Russland . I <strong>2003</strong><br />
inngikk <strong>Troms</strong> fylkeskommune nye samarbeidsavtaler med<br />
republikken Karelen og Murmansk oblast. <strong>Troms</strong> er medeier i<br />
Barentssekretariatet i Kirkenes sammen med Finnmark og<br />
Nordland. Prosjektporteføljen i barentssamarbeidet er omfattende<br />
og inkluderer samtlige sektorer.<br />
Det regionale nivå i Nord-Norge er representert i interregprogrammet<br />
Nord, EUs grenseregionale initiativ. Programmet<br />
har underprogram for Nordkalott , Kolartic og Sapmi. <strong>Troms</strong><br />
fylkeskommune har koordineringsansvar for norsk side i Interreg<br />
IIIA Nord; delprogram Nordkalotten. Prosjektporteføljen i<br />
Interreg spenner over et vidt register. Kommunikasjoner på<br />
tvers, for eksempel prosjekt flyrute <strong>Troms</strong>ø-Luleå, næringslivssamarbeid<br />
og samarbeid mellom forsknings- og utdanningsinstitusjoner.<br />
Nevnes må prosjektet ”Nordlige Maritime korridor”<br />
som er finansiert via to Interreg IIIB-program (Nordlige<br />
Periferi- og Nordsjø-programmene).<br />
Ny internasjonal avdeling<br />
Avdelingen ble etablert 1.januar <strong>2003</strong> og har som arbeidsområde<br />
den samlede internasjonale virksomhet på overordnet<br />
og koordinerende nivå. Den internasjonale kompetanse er i<br />
tillegg ivaretatt ved de enkelte fagetater som operative<br />
deltakere i prosjekter/internasjonale faglige nettverk.<br />
Barentsregionen består av 13 regioner i Norge, Sverige, Finland og Nordvest-Russland<br />
med tilsammen 6 mill. innbyggere.<br />
REGIONALT BRÜSSELKONTOR<br />
Fylkestinget har uttalt at <strong>fylkeskommunes</strong> Europakompetanse<br />
må styrkes. Fremover skal det satset på<br />
å skape nettverk og skaffe informasjon fra<br />
europeiske samarbeidsorganisasjoner.<br />
Etablering av et regionalt Brüsselkontor ble vedtatt av fylkestinget<br />
i juni <strong>2003</strong> . I fylkestingets vedtak ble følgende uttalt: ”Økt<br />
Europakompetanse er nødvendig for fylle rollen som regional<br />
utviklingsaktør på en fullstendig måte.” Det arbeides med å<br />
finne en felles plattform mellom Finnmark, <strong>Troms</strong> og Nordland<br />
for etablering av et ”Europakontor Nord-Norge” sammen med<br />
partnermiljøer fra de enkelte fylker.<br />
I tillegg ble <strong>Troms</strong> fylkeskommune i <strong>2003</strong> medlem i to<br />
europeiske samarbeidsorganisasjoner:<br />
• Conference of Peripheral Maritime Regions of Europe med<br />
150 medlemsregioner. <strong>Troms</strong> er medlem av North Sea Commission<br />
(Nordsjøkommisjonen).<br />
• Assembly of European Regions med ca. 250 medlemsregioner.<br />
39
Alle fylkets husstander fikk i fjor tilsendt bladet<br />
”<strong>Troms</strong>” - fylkeskommunens eget husstandsmagasin.<br />
Det ble gitt ut to utgaver i <strong>2003</strong>.<br />
Ó ØKONOMI OG ADMINISTRASJON<br />
Ansvarlig fylkesråd for etaten: Fylkesrådsleder Paul Dahlø (AP).<br />
Etatssjef: Beate Stang Aas.<br />
Økonomi- og administrasjonsetaten har ansvar for en helhetlig<br />
forvaltning innenfor økonomi, personal, IT, informasjon, byggog<br />
eiendomsforvaltning samt kontoradministrative ressurser.<br />
Etaten er organisert i 7 sentre/avdelinger som administrativt<br />
ledes av stabssjef. Sentrene representerer den nødvendige<br />
spisskompetanse innenfor den fylkeskommunale forvaltning.<br />
Blant annet ved tilrettelegging av fylkeskommunens budsjett<br />
og regelverket innenfor personalforvaltningen. Sentrene<br />
ivaretar innenfor sine fagområder etatenes og fylkesrådets<br />
behov for bistand og kompetanse.<br />
I tillegg er etaten ansvarlig for:<br />
• Bygningsmasse pr. 01.01.04 på til sammen 271.000 m 2 . Av<br />
dette er ca. 9.800 m 2 i leide lokaler. I bygningsmassen inngår<br />
skolebygg, tannklinikker og boliger.<br />
• 250 PC’er på fylkeshuset, 250 PC’er fordelt på 30 tannklinikker,<br />
400 PC’er fra skoleadministrasjonen, 40 servere, 300 IPtelefoner<br />
og videokonferanseutstyr<br />
Etat for økonomi og administrasjon hadde i <strong>2003</strong> 110 årsverk<br />
og forvaltet et nettobudsjett på ca. 45 mill. kroner.<br />
Etat for økonomi og<br />
administrasjon<br />
Fylkesmagasinet er tilbake<br />
”<strong>Troms</strong>” trykkes i over 60.000<br />
eksemplarer. Med et eget fylkesmagasin<br />
ønsker fylkeskommunen å gå<br />
aktivt ut med informasjon om det<br />
fylkeskommunale tjenestetilbudet<br />
og om det som skjer i fylkeskommunen.<br />
”<strong>Troms</strong>” er landets eneste<br />
fylkesmagasin.<br />
Det er meningen at ”<strong>Troms</strong>” i fremtiden skal<br />
gis ut 4 ganger i året.<br />
Innkjøpssamarbeid<br />
<strong>Troms</strong> fylkeskommune samarbeider med<br />
15 kommuner i <strong>Troms</strong> om innkjøp gjennom<br />
Fylkeskommunalt/Kommunalt innkjøpssamarbeid<br />
i <strong>Troms</strong>. Kommunene Lenvik og Balsfjord tiltrådte<br />
samarbeidet i <strong>2003</strong>.<br />
Fylkeskommunen deltar også i innkjøpssamarbeidet ”Fylkeskommunene<br />
Nord” som består av fylkeskommunene Finnmark,<br />
<strong>Troms</strong>, Nordland, Nord-Trøndelag, Sør-Trøndelag og Møre og<br />
Romsdal. Totalt 100 kommuner i disse fylkene deltar i innkjøpssamarbeidet.<br />
Det betyr at ”Fylkeskommunene Nord” er blitt en<br />
av de største kundene i Norge på en rekke avtaleområder.<br />
40
Vinter-OL til <strong>Troms</strong>ø!<br />
Illustrasjon: Anniken Romuld/70 N Arkitekter AS<br />
Fylkesrådet støtter OL i <strong>Troms</strong>ø. OL-søknaden vil<br />
være en av de viktigste regionale utviklingstiltak for<br />
<strong>Troms</strong>ø, <strong>Troms</strong> og Nord-Norge på lenge.<br />
Fylkesrådet støtter det visjons- og verdigrunnlaget som<br />
styringsgruppa i OL -2014 har lagt til grunn i sin søknad:<br />
”Sammen skal vi skape en grensesprengende idrettsfest, og<br />
gi verden et øyeblikk arktisk magi.” Visjonen målbærer verdier<br />
som fanger opp byens, landsdelens, kystens og landets egenart,<br />
og komplimenterer de olympiske prinsipper. <strong>Troms</strong> fylkeskommune<br />
har støttet arbeidet med OL i <strong>2003</strong> med et økonomisk<br />
tilskudd på kr 550.000,- samt ved å stille representanter i<br />
styringsgruppa og rådet med henholdsvis tidligere fylkesrådmann<br />
Beate Stang Aas og fylkesordfører Ronald Rindestu. I<br />
tillegg har administrasjonen stilt sin kompetanse til disposisjon<br />
som bidrag til den nasjonale søknaden. Den 6. januar anbefalte<br />
styret i Norges Idrettsforbund at Norge skulle søke vinter- OL i<br />
2014 og at <strong>Troms</strong>ø skulle være Norges kandidat.<br />
ÅPENHET, INNSYN OG UTVIKLING<br />
I <strong>2003</strong> ble det lettere for alle å holde seg orientert om<br />
hva som skjer på de politiske møtene i <strong>Troms</strong> fylkeskommune.<br />
På Internett finner du både møtekalender,<br />
sakspapirer og møteprotokoller.<br />
I tillegg ligger fylkeskommunens postjournal på våre internettsider<br />
www.tromsfylke.no. Via postjournalen kan publikum sende<br />
e-post til vårt dokumentsenter for å bestille dokumenter. <strong>Troms</strong><br />
<strong>fylkeskommunes</strong> nye system, ”Jupiter innsyn”, er utviklet lokalt<br />
i samarbeid mellom <strong>Troms</strong> fylkeskommune og Jupiter System<br />
Partner i <strong>Troms</strong>ø. Det nye systemet har et stort potensiale til å<br />
skape åpenhet i kommunesektoren i hele landet, og flere kommuner<br />
og fylkeskommuner meldte sin interesse etter at <strong>Troms</strong><br />
hadde tatt det i bruk. På denne måten har fylkeskommunen<br />
også vært med på utviklingen av lokal kompetanse og et nytt<br />
og spennende produkt.<br />
41
Økonomi i <strong>2003</strong><br />
OVERORDNET MÅL FOR ØKONOMIFORVALTNINGEN<br />
Fylkeskommunens økonomiforvaltning skal bidra til å skape og<br />
bevare tillit til at fylkeskommunens virksomhet foregår på en<br />
korrekt og hederlig måte, og at fylkeskommunens verdier og<br />
ressurser forvaltes på en effektiv og betryggende måte.<br />
UNDERSKUDD I <strong>2003</strong><br />
Regnskapet for <strong>2003</strong> ble avsluttet med et underskudd i driftsregnskapet<br />
på 15,7 mill. kroner, mot et overskudd i 2002 på ca. 21<br />
mill. kroner. Underskuddet stammer i all hovedsak fra merutgifter<br />
innenfor barnevernet, og mindreinntekter innenfor boligdriften<br />
og i de frie inntektene. I henhold til regnskapsforskriftene ble<br />
regnskapet for <strong>2003</strong> brakt i balanse gjennom såkalte strykninger.<br />
BARNEVERNET TAKKER FOR SEG MED STORT<br />
UNDERSKUDD<br />
Staten overtok ansvaret for barnevern, familievern og rustjenesten<br />
f.o.m. 1. januar 2004. Regnskapstallene viser at den<br />
sektor 8 - bygg<br />
og eiendom<br />
3,03%<br />
sektor 7 -<br />
samferdsel<br />
25,87 %<br />
sektor 6 - plan og<br />
næring<br />
2,69%<br />
sektor 5 - kultur<br />
3,32%<br />
sektor 3 - helse<br />
og sosial<br />
14,01%<br />
sektor 0 - politikk<br />
og kontrollorganer<br />
1,48%<br />
Figur 1: Netto driftsutgifter i <strong>2003</strong>– andel per sektor<br />
sektor 1 -<br />
fellesutgifter<br />
og<br />
administrasjon<br />
3,22%<br />
sektor 2 -<br />
videregående<br />
opplæring<br />
46,39%<br />
sterke kostnadsøkningen innenfor barnevernet i 2002 fortsatte<br />
i <strong>2003</strong>. Underskuddet innenfor barnevernstjenestene ble på<br />
totalt 16 mill. kroner i <strong>2003</strong>. Til tross for at det ble iverksatt kostnadsdempende<br />
tiltak høsten 2002, ble kostnadsøkningen på<br />
hele 24 prosent i <strong>2003</strong>. Dette skyldtes i hovedsak merutgifter til<br />
private plasseringer.<br />
NETTO DRIFTSUTGIFTER – ANDEL PER SEKTOR<br />
Etter at staten fra 2002 overtok ansvaret for sykehusene, utgjør<br />
nå videregående opplæring, samferdsel og tannhelse de<br />
største sektorene finansiert av fylkeskommunens frie inntekter<br />
(skatt og rammetilskudd). Sektorene kultur og plan og næring<br />
finansieres i stor grad av statlige overføringer utenom de frie<br />
inntektene. Dette fremkommer ikke av figur 1, som viser netto<br />
driftsutgifter i <strong>2003</strong> – andel per sektor. Figur 2 viser andel per<br />
sektor av netto driftsutgifter i 2001 før helsereformen.<br />
sektor 6 - plan og<br />
næring<br />
1,58 %<br />
sektor 5 - kultur<br />
1,65 %<br />
sektor 7 -<br />
samferdsel<br />
9 %<br />
sektor 8 - bygg<br />
og eiendom<br />
2,18 %<br />
sektor 3 - helse<br />
og sosial<br />
68,05 %<br />
Figur 2: Netto driftsutgifter i 2001– andel per sektor<br />
sektor 0 - politikk<br />
og kontrollorganer<br />
0,58%<br />
sektor 1 -<br />
fellesutgifter<br />
og<br />
administrasjon<br />
1,05%<br />
sektor 2 -<br />
videregående<br />
opplæring<br />
16,26 %<br />
42
NEGATIVT NETTO DRIFTSRESULTAT<br />
<strong>Troms</strong> fylkeskommune hadde i <strong>2003</strong> et negativt netto driftsresultat<br />
på ca. 4,8 mill. kroner i motsetning til et positivt netto<br />
driftsresultat i 2002, jf. tabell 1 – netto driftsresultat i <strong>2003</strong>.<br />
Fylkeskommunens netto driftsresultat ble dermed redusert fra<br />
2,7 prosent av inntektene i 2002 til minus 0,26 prosent i <strong>2003</strong>.<br />
Landsgjennomsnittet for fylkeskommunene viser et positivt<br />
netto driftsresultat i <strong>2003</strong> på 1,1 prosent av inntektene.<br />
Netto driftsresultat viser driftsresultat etter at renter og avdrag<br />
er betalt, og er et uttrykk for hva fylkeskommunen sitter igjen<br />
med til avsetninger og investeringer. Netto driftsresultat er dermed<br />
en sentral størrelse når det gjelder å bedømme den ”økonomiske<br />
helsetilstand” eller handlefrihet til fylkeskommunen.<br />
Tabell 1: Netto driftsresultat <strong>2003</strong> - <strong>Troms</strong> fylkeskommune<br />
Drift<br />
(alle tall i 1000 kr)<br />
Skatter 495.908<br />
Rammeoverføringer 817.080<br />
Diverse driftsinntekter 518.505<br />
Sum driftsinntekter 1.831.493<br />
Sum driftsutgifter - 1.913.93<br />
Brutto driftsresultat - 82.441<br />
Eksterne renteinntekter/aksjeutbytte 59.767<br />
Eksterne finansutgifter (renter & avdrag på lån) - 57.441<br />
Motpost avskrivninger 75.337<br />
Netto driftsresultat - 4.777<br />
Som figur 3 viser hadde fylkeskommunene meget svake resultater<br />
fra 1998 til og med 2001. I 2002 ble resultatet betydelig<br />
styrket til 0,9 prosent av driftsinntektene og fjorårets resultat<br />
på 1,1 prosent indikerer en stabilisering av økonomien i fylkeskommunene.<br />
Utviklingen i økonomien i fylkeskommunene må<br />
sees i sammenheng med at staten i 2002 overtok ansvaret for<br />
spesialisthelsetjenesten.<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
I mange år har <strong>Troms</strong> fylkeskommune nedlagt mye fokus og<br />
energi i å håndtere økonomiske avvik, i hovedsak ved sykehusene<br />
og dernest innenfor barnevernet. Unntaket var i 2002 hvor<br />
regnskapet viste et overskudd på 21 mill. kroner, i all hovedsak<br />
knyttet til engangsmidler som tilfalt fylkeskommunen i forbindelse<br />
med det økonomiske oppgjøret etter helsereformen.<br />
BETYDELIGE INVESTERINGER<br />
<strong>Troms</strong> fylkeskommune investerte i <strong>2003</strong> for over 176 mill. kroner<br />
hovedsaklig innenfor den videregående skole og samferdselssektoren.<br />
Tabell 2: Nybygg/nyanlegg – <strong>Troms</strong> fylkeskommune<br />
Nybygg/nyanlegg <strong>2003</strong><br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Figur 3: Netto driftsresultat i % av brutto driftsinntekter i perioden 1998-<strong>2003</strong><br />
<br />
(alle tall i 1000 kr)<br />
Brutto investeringsutgifter 151.075<br />
Refusjon/tilskudd - 6.844<br />
Netto investeringsutgifter 144.231<br />
Salg av fast eiendom - 10.775<br />
Diverse utgifter 42.732<br />
43
Finansiering<br />
(alle tall i 1000 kr)<br />
Finansieringsbehov 176.188<br />
Bruk av lån - 105.135<br />
Utlån m.v. 15.85<br />
Andre finanstransaksjoner - 52.572<br />
Endring i arbeidskapital - 34.331<br />
Innenfor utdanningssektoren ble det investert for ca. 26 mill.<br />
kroner i utbygging av nye lokaler til hotell- og næringsmiddelfag<br />
ved Breivika videregående skole i <strong>Troms</strong>ø. <strong>Troms</strong> fylkeskommune<br />
gjennomførte også betydelige investeringer vedrørende<br />
sammenslåing av Harstadbotn og Stangnes videregående<br />
skoler i Harstad, totalt 35 mill. kroner i <strong>2003</strong>. Det ble også brukt<br />
5 mill. kroner ved utbyggingen av nye lokaler ved Breivang<br />
videregående skole i <strong>Troms</strong>ø.<br />
for næringsutvikling. Det ble bl.a. gitt støtte til Bredbåndsfylket<br />
<strong>Troms</strong> (2,6 mill. kr), Dyrøy utviklingshus (2,5 mill. kr), Kunnskapsparken<br />
i Harstad (2,5 mill. kr), Veksthus Sørreisa (2 mill. kr) og<br />
Storelvahallen (1,5 mill. kr). Prosjekter innenfor fiskeri- og havbruksnæringa<br />
mottok 6 mill. kroner, og i tillegg deltok fylkeskommunen<br />
i en aksjeemisjon i <strong>Troms</strong> Treforedling AS (2,05 mill. kr).<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Investeringsregnskapet for nybygg/nyanlegg viste at 1,1 mill.<br />
kroner gikk til bygging av internat ved Rå videregående skole<br />
i Kvæfjord, 0,5 mill. kroner ble investert i ombygging av gammel<br />
undervisningsfløy og vannbåren varme ved Finnfjordbotn<br />
vidaregåande skole. Det ble også investert 3 mill. kroner til kjøp<br />
av sjark ved Senja og Skjervøy videregående skoler.<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Innenfor samferdselssektoren ble det bl.a. foretatt opprusting<br />
av grusveier og legging av fast dekke på deler av fylkesvegnettet<br />
for ca. 25 mill. kroner, og ytterligere 17 mill. kroner til<br />
legging av fast dekke i henhold til fylkesveiplan 2000-<strong>2003</strong>. I<br />
tillegg ble det investert 0,6 mill. kroner til rassikring ved Arnøya<br />
og DaleAlvestad, og 3,5 mill. kroner til legging av fast dekke på<br />
grusvegstrekningen på Skarsfjordvegen frem til Havbruksstasjonen<br />
i Kårvika på Ringvassøya.<br />
STOR AKTIVITET OVER NÆRINGSFONDET<br />
Næringsfondet hadde i <strong>2003</strong> et totalt budsjett på 34,6 mill. kroner.<br />
Det ble gitt støtte til 47 prosjekter. Prosjektene har bidratt<br />
til kompetanseheving, nettverk/samarbeid og tilrettelegging<br />
Figur 4: Fondsbeholdningen i perioden 1999-<strong>2003</strong> (mill. kr)<br />
GOD LIKVIDITET OGSÅ I <strong>2003</strong><br />
En vurdering av likviditetsgrad 1 og 2 (etter normer tilsvarende<br />
dem man bruker i privat virksomhet) indikerer at likviditeten i<br />
<strong>Troms</strong> fylkeskommune har vært god i hele <strong>2003</strong>. Det har derfor<br />
ikke vært nødvendig å trekke på kassakreditten i <strong>2003</strong>, som var<br />
satt til 100 mill. kroner.<br />
Ved utgangen av <strong>2003</strong> utgjorde den samlede fylkeskommunale<br />
likviditet ca. 352 mill. kroner. Av dette var ca. 166 mill. kroner<br />
bundet opp i fond og ca. 70 mill. kroner stod som ubrukte lånemidler.<br />
Disponibel likviditet pr. 31.12.03 var ca. 116 mill. kroner.<br />
44
Tilsvarende tall i 2002 var ca. 148 mill. kroner. Dette bekrefter<br />
en viss nedgang i disponibel likviditet fra år 2002 til <strong>2003</strong> for<br />
<strong>Troms</strong> fylkeskommune.<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
REDUSERT FONDSBEHOLDNING<br />
Ved utgangen av <strong>2003</strong> utgjorde den ubundne fondsbeholdningen,<br />
dvs. disposisjonsfond og ubundne investeringsfond,<br />
jf. figur 4, ca. 76 mill. kroner. I stor grad består disse fondene<br />
av midler vedtatt disponert til bestemte formål, men som per<br />
31.12.03 ikke er utbetalt. De bundne drifts- og investeringsfondene<br />
utgjorde ca. 90 mill. kroner. Sum fond ved utgangen av<br />
årsskiftet utgjorde ca. 166 mill. kroner.<br />
Siden utgangen av 2002 er fondbeholdningen til <strong>Troms</strong> fylkeskommune<br />
redusert med ca. 41 mill. kroner, fra ca. 207 mill. kroner<br />
til 166 mill. kroner. Dette skyldes bl.a. at fylkeskommunen<br />
har håndtert en økonomisk ubalanse midlertidig gjennom<br />
bruk av fond.<br />
FYLKESKOMMUNENS FINANSFORVALTNING<br />
Fylkestinget i <strong>Troms</strong> vedtok i 2001 fylkeskommunens finansforvaltningsreglement.<br />
Overordnet mål for fylkeskommunens<br />
finansforvaltning er at den skal sikre en stabil finansiering av<br />
fylkeskommunens virksomhet til lavest mulig netto kostnad.<br />
Herunder skal det primære mål være å sikre at fylkeskommunen<br />
til enhver tid:<br />
• er likvid<br />
• er lite eksponert for risiko<br />
• er sikret forutsigbarhet i netto finanskostnader<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Figur 5: Utvikling i lånegjeld i perioden 1999-<strong>2003</strong> (mill. kr)<br />
<br />
<br />
ØKNING I LÅNEGJELD<br />
Samlet brutto lånegjeld ved utgangen av <strong>2003</strong> var ca. 648 mill.<br />
kroner. Det er en økning på 126 mill. kroner fra 2002. Lånegjelda<br />
er hovedsakelig fordelt på lån i statsbankene, private<br />
kredittforetak og finansieringsselskap, og lån i forsikring (inkl.<br />
pensjonskasser).<br />
ØKT UTBYTTE<br />
<strong>Troms</strong> fylkeskommune mottok utbytte i <strong>2003</strong> på 45 mill. kroner<br />
fra <strong>Troms</strong> Kraft og 1,6 mill. kroner fra Nord-<strong>Troms</strong> Kraftlag på<br />
bakgrunn av regnskapsåret 2002.<br />
Dette er midler disponert til videregående opplæring, kulturtjenester,<br />
samferdsel, og næringsutvikling.<br />
<br />
<br />
45
<strong>Troms</strong> fylkeskommune<br />
– regionens viktigste utviklingsaktør<br />
Fylkesvåpenet er uttrykk for det kommunale selvstyre, og brukes som kjennetegn for fylkeskommunens<br />
administrasjon. <strong>Troms</strong> våpen er en griff i gull på rød bunn. Griffen er et fabeldyr, halvt<br />
løve og halvt ørn. Dette ble i gamle tider brukt som merke av Bjarkøyætten, som på 1200- og<br />
1300-tallet var blant Norges rikeste og mektigste slekter. Baron Bjarne Erlingssøn av Bjarkøy, som<br />
døde i 1313, førte griff som våpen. Hans godsområder omfatter sannsynligvis store deler av det<br />
som i dag er <strong>Troms</strong> fylke, derfor ble hans våpen foreslått som fylkesvåpen. Griffen symboliserer<br />
ørnens mot og løvens styrke.<br />
Det er innført parlamentarisme som styringsform i <strong>Troms</strong>. Gjennom sin tiltredelseserklæring<br />
har fylkesrådet, eller fylkesregjeringen, programfestet at vi skal skape<br />
landets beste region å bo, arbeide og leve i.<br />
<strong>Troms</strong> fylkeskommune skal derfor jobbe for å:<br />
- Stoppe sentraliseringen - og føre makt og ansvar til regionen<br />
- Skape et regionalt folkevalgt beslutningsnivå med legitimitet hos innbyggerne og<br />
kommunene i regionen<br />
- Overføre makt fra Storting/departementer/direktorater/fylkesmann - til det<br />
folkevalgte regionale nivå.<br />
- Være nasjonalt ledende i arbeidet med fylkeskommunens framtid - og sette<br />
premissene for nasjonale beslutningstakere<br />
- Være åpen, inkluderende og samarbeidende overfor våre nabofylker i nord<br />
- Føre en politikk for sterke og levedyktige lokalsamfunn i en moderne og<br />
framtidsrettet region<br />
- Skape stolthet og selvtillit i den nordlige landsdel<br />
- Stoppe flyttestrømmene ut av landsdelen<br />
Se <strong>Troms</strong> <strong>fylkeskommunes</strong> nye nettsider:<br />
www.tromsfylke.no<br />
Best om tromskulturen på Internett:<br />
troms.kulturnett.no<br />
Ruteopplysning for <strong>Troms</strong> og Finnmark:<br />
www.177troms.no<br />
<strong>Troms</strong> fylkeskommune<br />
Romssa fylkkasuohkan<br />
Fylkeshuset<br />
Postboks 6600<br />
9296 <strong>Troms</strong>ø<br />
Tel. (+47) 77 78 80 00<br />
Faks (+47) 77 78 80 01<br />
www.tromsfylke.no<br />
46