DEL 2 LAMBERTSETER SENTRUM - KARLSRUD - Plan
DEL 2 LAMBERTSETER SENTRUM - KARLSRUD - Plan
DEL 2 LAMBERTSETER SENTRUM - KARLSRUD - Plan
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>DEL</strong> 2 <strong>LAMBERTSETER</strong> <strong>SENTRUM</strong> - <strong>KARLSRUD</strong><br />
2.1 LOKALISERING<br />
Reisetid med T-banen fra Oslo S: Ca 17 min. til Karlsrud, 19<br />
min. til Lambertseter.<br />
Bryn er nærmeste kollektivknutepunkt<br />
Fem busser krysser området.<br />
Hovedveier: E6<br />
Samleveier : Lambertseterveien<br />
T-bane : 4 Bergkrystallen<br />
2.2 VERN I OMRÅDET<br />
Gul liste<br />
Karlsrud<br />
Bevaringsverdig; Lambertseter gård,<br />
Lambertseter radio, Seterbråten<br />
Biologisk mangfold<br />
Områder som er registrert med biologisk mangfold<br />
Lambertseter<br />
2.3 PLANSTATUS<br />
Området er i hovedsak regulert til bolig, friområder, offentlige<br />
områder, samt industri/ kontor og forretning.<br />
Innenfor området ligger Lambertseter senter, kirke, Lambertseter<br />
gård, Lambertseter radio, skole og v.g. skole, Karlsrud skole,<br />
Karlsrud voksenopplæring senter og Knausen barnehage.<br />
Kommuneplan 2000-2015<br />
Bystyrets vedtak innebærer bl.a at arealreserven skal vurderes i<br />
forhold til overbygg over veier og sporområder, samt å gjøre bruk av<br />
P-arealer og næringstomter til boligformål. Drabantbyområder skal<br />
videreutvikles, blant annet ved å supplere med småhus. Det skal<br />
etableres flere treffsteder i drabantbyene. Bystyret ber om en<br />
vurdering av hvilke stasjonsnære områder som bør utpekes som nye<br />
boligområder.<br />
Kommunedelplaner<br />
Kommunedelplan for lokalisering av varehandel og andre<br />
servicefunksjoner (vedtatt 27.11.2002) definerer både Karlsrud<br />
stasjon og Lambertseter senter som byggeområder for lokalisering av kjøpesenter, d.v.s. at forretninger<br />
og service på mer enn 4000 m 2 kan vurderes. Lambertseter sentrum er definert som bydelssenter.<br />
Bydelssenteret er det dominerende handelssenteret og en viktig møteplass i bydelen. Det rommer<br />
offentlig service samt et godt utvalg av dagligvarer. Karlsrud er definert som nærsenter.<br />
Kommunedelplan Grøntplanen for Oslo (vedtatt 15.12.1993) har grøntområder på Lambertseter<br />
sentrum, dette gjelder parken rundt Lambertseter gård, samt turvei E6.
2.4 BYFORM, AREALBRUK<br />
2.4.1 BOLIGER<br />
Boligene ved Lambertseter sentrum består av lavblokkbebyggelse langs Langbølgen og<br />
Lambertseterveien. Området ligger i overgang mot småhusbebyggelse i vest, men det er blokker på<br />
begge sider av T-banen. Et høyt punkthus med små leiligheter ved senteret er oppført som en del av<br />
den opprinnelige senterbebyggelsen. Næringsområdet mellom Lambertseter sentrum og Karlsrud har<br />
et lite innslag av boliger over biblioteket/ helsestasjonen. Karlsrud-områdets boliger består for det<br />
meste av småhusbebyggelse. Det ligger blokker vest for T-banen.<br />
Flere boliger vil med sin sentrale beliggenhet i forhold til service, kollektivdekning og vei, videreføre<br />
intensjonene i RPR-ATP og kommuneplan 2000.<br />
Boliger her vil kunne tilby andre typer bokvalitet enn Lambertseterområdet generelt har, med større<br />
vekt på sentral beliggenhet enn de grønne kvalitetene. Særlig yngre i etableringsfasen og eldre som<br />
setter pris på kort vei til servicetilbud bør være aktuelle beboere her. Det vil være mindre aktuelt å<br />
kreve store leiligheter i dette området enn i de mer barnevennlige områdene på Lambertseter.<br />
Anbefalinger<br />
• Området rundt Lambertseter senter og mot Karlsrud er et aktuelt transformasjonsområde.<br />
• Boliger vil kunne etableres på ubebygde tomter og ved en transformasjon av næringstomter.<br />
• Det bør legges stor vekt på boliger i midtre del av området.<br />
• Det kan stilles noe lavere krav til uteareal pr. bolig og leilighetsfordeling enn for øvrig på<br />
Lambertseter. Mindre og mellomstore leiligheter kan også aksepteres.<br />
• Det bør kunne anbefales boligbebyggelse i området selv om støyen er i overkant av krav i T-<br />
8/79. Det må tilstrebes at boligene får et skjermet felles og/ eller privat uteareal.<br />
2.4.2 GRØNTSTRUKTUR, OFFENTLIGE BYROM<br />
Grøntstruktur<br />
En av grunntankene i reguleringsplanen fra femtitallet er at borettslagene skulle være selvstendige<br />
bomiljøer. Offentlige grøntområder er plassert mellom bebyggelsen og vekk fra gater. Området<br />
mellom Karlsrud og Lambertseter senter har færre offentlige grøntdrag enn lenger sør.<br />
I området fra Lambertseter senter og nordover på vestsiden av Cecilie Thoresens vei er det<br />
sammenhengende bebyggelse. Grøntstrukturen her består kun av trær langs Cecilie Thoresens vei,<br />
samt en viktig turveiforbindelse på tvers av området.<br />
Lambertseterparken med idrettspark ligger sørøst for området.<br />
Solkollen er en skogbevokst kolle beliggende rett ved senteret. Området har betydning som del av<br />
turveisystemet og som et sentralt beliggende område med naturlig vegetasjon intakt.<br />
Det foreligger reguleringsforslag for boliger øst for Cecilie Thoresens vei inntil Solkollen, i et område<br />
som i dag delvis oppfattes som grøntområde, men som er regulert og delvis benyttet til parkering.<br />
En skisse til plan som er fremlagt i møte ligger i regulert friområde som brukes til parkering i dag (mot<br />
Lambertseterparken).<br />
Hvis en skal opprettholde grunntanken fra femtitallet vedrørende grøntstruktur og bebyggelsesstruktur<br />
er det området mellom Lambertseter senter, Karlsrud, Cecilie Thoresens vei og T-banen som kan<br />
utbygges i større grad. En utbygging i dette området vil kunne ha en høyere utnyttelsesgrad enn ellers<br />
på Lambertseter, uten at dette går på bekostning av grøntstrukturen.<br />
En bebyggelse mellom Cecilie Thoresens vei og Solkollen vil videreføre prinsippet med de offentlige<br />
friområdene som møter boligblokkenes utearealer uten noen vei imellom. En bebyggelse øst for<br />
parkeringsområdet ved senteret vil på samme måte kunne bidra til å ramme inn friområdene ved<br />
idrettsplassen, som i dag har en udefinert avslutning mot parkeringsarealer.
De offentlige byrom<br />
Veier og gater<br />
Langbølgen sør for senteret og Cecilie Thoresens nord for senteret er samlevei gjennom området.<br />
Lambertseterveien i øst-vest retning er også samlevei som gir forbindelse til E6.<br />
Raschs vei er samlevei i boligområdet ved Karlsrud.<br />
Langbølgen er regulert i 19m bredde, men opparbeidet i ca 12,5m -17m.<br />
Søndre del er en bymessig boliggate med 4 etasjers bebyggelse langs gaten (ca 15m fra midt vei) og<br />
forhager. Nordre del langs senteret er preget av parkeringsområder på begge sider og senterbebyggelse<br />
som ikke forholder seg til gaten.<br />
Cecilie Thoresens vei er regulert og opparbeidet i 15m bredde. Det er fortau langs hele østsiden, men<br />
kun delvis på vestsiden. Det parkeres (ulovlig) delvis rett inn fra veien. Veien innbyr til å kjøre fort<br />
selv om det er skiltet 40 km/t. Dette gir konflikter i forhold til tilliggende skoler og barnehage.<br />
Bebyggelsen ligger mer enn 20m fra veien. På vestsiden forholder bebyggelsen seg til veiens retning,<br />
på østsiden ligger p-plasser og grøntområder. Skolene forholder seg ikke til veiens retning.<br />
Lambertseterveien er regulert og opparbeidet i 13m bredde øst for senterkrysset, med tosidig fortau.<br />
Den går delvis gjennom grøntdrag, delvis gjennom boligområde. Noen av boligene forholder seg til<br />
veien. Øst for senteret er veien problematisk på grunn av store trafikkmengder til/fra E6 gjennom<br />
boligområdet.<br />
Lambertseterveien gjennom senteret domineres av høyblokk, varemagasin og kino med tilliggende<br />
plasser. Gjennom senteret er den regulert i 16m bredde, men opparbeidet i ca 12,5m.<br />
Raschs vei ved Karlsrud er opparbeidet i 12,5m bredde i samsvar med reguleringen, med tosidig<br />
fortau. Den går gjennom av småhusbebyggelse.<br />
Veiene rundt Lambertseter sentrum har en standard som ser ut til å være tilpasset dagens<br />
trafikkmengder, men som kan gi fotgjengere problemer.<br />
Langbølgens tverrprofil bør kunne strammes inn i nordre del. Det er nødvendig med en avklaring av<br />
plassrommet og evt ny bebyggelse i forhold til gaten kan vurderes.<br />
Cecilie Thoresens vei har potensiale til å bli en strøksgate mellom mange viktige funksjoner (skoler,<br />
barnehage, senter, kino, boliger). Farten bør ned. Dette er viktig også for evt nye boliger langs veien.<br />
Dette krever endret utforming med smalere kjørebane, gangmulighet på to sider, evt. sykkelfelt,<br />
beplantning. Viktige tverrforbindelser bør understrekes.<br />
I Lambertseterveien gjennom senteret kan tverrgående fotgjengerforbindelser over veien med fordel<br />
markeres tydeligere. Gatens betydning som trafikkåre kan formmessig nedtones i forhold til at den er<br />
en del av senteret.<br />
Torg, gågate, plasser og parker, gangveier<br />
Senteret ble opprinnelig bygget opp om en kort forretningsgate mellom to små plasser /torg omkranset<br />
av servicefunksjoner og til dels boliger.<br />
Forretningsgaten er senere glassoverdekket og låses etter stengetid.<br />
Den nordre plassen har aktiviteter som T-banestasjon, bank med mer. Den søndre plassen er rett ved<br />
bussholdeplass. Plassene er ikke offentlig regulert, men en del av senteret.<br />
Det er et tilløp til en gågate i nord-sør retning midt i kvartalet ved Symra kino. Denne gir atkomst til<br />
noen forretninger i tillegg til gangmulighet mellom T-bane og kino. Gaten stopper i nord, en etasje<br />
over bakkeplan. En trapp vender ned mot vest.<br />
Sørøst for senterkrysset er det opparbeidet en liten park inntil naturområdet. Denne har en tilfeldig<br />
avgrensning/ beliggenhet i forhold til naturparken, den store idrettsparken, gangveien, trafikk og<br />
parkering.<br />
Diagonalt overfor denne, ved Symra kino er også en liten park.<br />
Ved Karlsrud T-banestasjon er det mindre plasser foran lokal senterbebyggelse. Disse brukes for en<br />
stor del til parkering.<br />
De gangveier som finnes rundt senteret ligger i hovedsak i grøntstrukturen.
Det er ikke gang/sykkelveier langs veiene. Gangveien sørover langs østsiden av Langbølgen fungerer i<br />
dag også som kjørevei til ungdomsklubben og Lambertseter gård. Dette kan skape uklare<br />
ansvarsforhold og konflikter mellom brukere.<br />
Søndre plass i senteret bør oppgraderes til mer aktivt torg. Kvaliteter for tilliggende boliger må<br />
ivaretas, inngangsforhold, støy med mer.<br />
Gangstrøket mot nord bør videreføres ved en videreutvikling av servicefunksjoner, næring og boliger<br />
nordover. Sammenhengen mot plassene og forretningsgaten i sør bør understrekes.<br />
Det bør vurderes opparbeidet en bydelspark/plass med en noe annen beliggenhet og størrelse enn<br />
nåværende plass ved krysset. Dette bør ses i sammenheng med kulturfunksjoner, f.eks mellom skolen,<br />
Lambertseter gård og ungdomsklubben. God tilgjengelighet til senteret vil være viktig.<br />
Turvei gjennom Solkollen bør videreføres til turvei E6 (se Friluftsetatens parkmelding). Plassering og<br />
standard bør ta hensyn til Solkollens naturlige vegetasjon.<br />
Gangveien langs Lambertseterparken bør ikke benyttes som kjørevei til ungdomsklubben.<br />
Barrierer og forbindelser<br />
T-banetraseen er den største barrieren i området. Dette forsterkes av at næringsbebyggelsen på<br />
østsiden og boligene på vestsiden vender ryggen til T-banen.<br />
Det er tre krysningsmuligheter av T-banelinjen på et strekk av 700 m, med 300 - 400 m mellomrom.<br />
Den midterste er kun for fotgjengere (turvei). Her er det noe manglende vedlikehold (uklart<br />
ansvarsforhold) og vannproblemer i undergangen.<br />
Det er viktig å sørge for opprettholdelse av krysningsmulighetene. Ansvarsforhold må avklares.<br />
Nye krysninger er sannsynligvis uaktuelt.<br />
Anbefalinger for grøntstruktur og det offentlige rom<br />
• Det offentlige rommet med gater, veier, plasser og grøntdrag bør bygge opp om det<br />
eksisterende hierarkiet som var intensjonen i opprinnelig plan; med bydelssenteret og<br />
nærsenteret.
• Grøntstrukturen og de mer urbane offentlige rom bør opprettholde og videreføre en innbyrdes<br />
sammenheng.<br />
• Opprinnelig plans prinsipp om bebyggelse med fellesareal grensende direkte opp mot den<br />
offentlige grøntstrukturen, og vei på motsatt side av bebyggelsen, kan videreføres.<br />
• Ved Lambertseter senter bør de offentlige rom, herunder veiene, få en mer urban karakter.<br />
• Det bør utvikles en bydelsplass/ park.<br />
• I reguleringsplaner må det vurderes hvordan det enkelte bygg forholder seg til det offentlige<br />
byrommet.<br />
• Reguleringsplaner bør ha rekkefølgebestemmelser for opparbeiding av vei med tilhørende<br />
grøntstruktur.<br />
2.4.3 SERVICE OG SENTER, KULTUR<br />
Det finnes to handelssentre, definert som samlokaliserte forretninger/servicefunksjoner med mer enn<br />
tre enheter, i området:<br />
- Lambertseter sentrum (61 enheter 1999)<br />
Lambertseter senter har ca 12.000 m 2 forretning/service-areal.<br />
- Karlsrud (området rundt stasjonen)(14 enheter 1999)<br />
Eksisterende forretnings-/service-arealer estimert til ca. 3.800 m 2 (sept. 2003)<br />
Lambertseter senter og Karlsrud ligger med ca. 800 meters avstand (mellom T-banestasjonene).<br />
Se for øvrig Del 1 – overordnet.<br />
Symra kino ligger på Lambertseter senter. Den er en viktig ressurs som kulturbygning for området.<br />
Øvrig kulturtilbud i området er idrettspark, ungdomsklubben og Lambertseter gård med<br />
selskapslokaler beliggende ved idrettsparken. Skolens lokaler med blant annet svømmehall er også et<br />
tilbud. Det har vært ønske om idrettshall. Denne analysen tar ikke stilling til idrettshall. Dette bør ses i<br />
sammenheng med tilbud etter den nye bydelsinndelingen.
2.4.4 BEBYGGELSESSTRUKTUR, UTNYTTELSESGRAD, HØYDER<br />
I området mellom Karlsrud og Lambertseter stasjoner, T-banen og Cecilie Thoresens vei er det pr. i<br />
dag en TU på gjennomsnittlig 50%-80%.<br />
Området er bygget ut over lengre tidsrom.<br />
Området består av forretningsbebyggelse/ kulturbygg i sør og forretning i nord ved Karlsrud. Et lite<br />
innslag av boliger finnes i 3. og 4. etasje over biblioteket. Ellers er det i hovedsak et blandet<br />
næringsområde med kontor, lager, småindustri og bensinstasjon. Bydelsadministrasjonen for tidligere<br />
Lambertseter bydel holdt til en enkel trebygning i området.<br />
Bebyggelsen i området er i 1-4 etasjer, hovedsakelig i enkel standard.<br />
Strukturen innebærer relativt likeverdige tomtestørrelser og lengder på bygningskroppene.<br />
Atkomstveiene fra Cecilie Thoresens vei har en rytmisk avstand på ca 80 m. Bygningene ligger i<br />
samme retning, parallelt med T-banen, men fritt i forhold til Cecilie Thoresens vei som går i svak bue.<br />
Området har et relativt flatt terreng, i søndre del ligger T-banen lavere enn området, mens den stiger<br />
mot nordre del.<br />
Lambertseter senter sør består i hovedsak av den opprinnelige senterbebyggelsen. Det er ikke gjort<br />
store endringer i denne, annet enn å lukke inn gågaten med et glassoverbygg. En forretning er utvidet<br />
mot T-banen. Senterbebyggelsen gnr 159/185 har en TU på ca 100%. Høyblokken i 12 etasjer med<br />
boliger gnr.159/184 har en TU på ca 400%. Totalt har området TU ca 140%. Øvrig bebyggelse er på 2<br />
etasjer, med forretning i første, kontorer med mer i 2. etasje. En boligblokk i sør er på 4 etasjer.<br />
Bygningene forholder seg til T-banens retning, men ikke til Langbølgen. Sistnevnte var opprinnelig<br />
planlagt nærmere bygningene.<br />
Det er parkering til senteret langs Langbølgen, og en lavere beliggende økonomigård mot T-banen.<br />
Boligene ved Lambertseter senter består av lavblokker i 4 etasjer langs Langbølgen og<br />
Lambertseterveien. Området ligger i overgang mot småhusbebyggelse i vest, men det er blokker på<br />
begge sider av T-banen. Disse er i 4 etasjer, delvis pluss underetasje.<br />
Karlsrud-områdets boliger består for det meste av småhusbebyggelse. Det ligger blokker i 4 etasjer<br />
vest for T-banen.<br />
Med bakgrunn i Rikspolitiske retningslinjer for areal- og transportplanlegging (RPR-ATP) og kriterier<br />
i Kommuneplan for Oslo 2000, der man ønsker å videreutvikle stasjonsnære områder, er området<br />
rundt Lambertseter senter og nordover mot Karlsrud et aktuelt transformasjonsområde. Dersom man<br />
skal opprettholde de spesielle kvalitetene i Lamberseter bydels boligområder, er det dette området som<br />
tåler en sterkest transformasjon. Området kan utbygges sterkere uten at dette er til ulempe for<br />
eksisterende boligområder eller grøntstruktur. Bebyggelse her vil også kunne utnytte kollektivtilbudet<br />
og gi mindre press på veisystemet enn tilsvarende utbygging andre steder på Lambertseter.<br />
Eksisterende eiendomsstruktur med relativt likeverdige tomter gir mulighet for en etappevis, frivillig<br />
transformasjon.<br />
Disse faktorene gjør at dette området bør ses på med høyere utnyttelsespotensial enn store deler av<br />
Lambertseter, og fortetning bør være mulig og ønskelig.<br />
Det bør legges stor vekt på boliger i midtre del av det langstrakte området, nær turveien, mens<br />
områdene nærmest Karlsrud og Lambertseter senter kan vurderes for mer blandet formål, bolig, kultur,<br />
kontor, service, forretning.<br />
Sammenligner man med andre tilsvarende steder i Oslo bør området kunne tåle en TU på omkring<br />
150%, begrenset til omkring TU 130 % i en ren boligdel. Det kan stilles noe lavere krav til uteareal<br />
pr. bolig, og leilighetsstørrelser enn for øvrig på Lambertseter.<br />
Høyder på omkring 5 etasjer bør være uproblematisk. Det kan vurderes enkelte høyere bygninger evt. i<br />
form av punkthus. Bebyggelsesstruktur, TU og høyder må imidlertid vurderes i forhold til optimale<br />
bokvaliteter mht. støyforhold og solforhold. Cecilie Thoresens vei er den største støykilden, men også<br />
T-banen må vurderes. Trafikkmengdene er likevel ikke større enn at det bør kunne bygges boliger her,<br />
evt. med ”ryggen” til Cecilie Thoresens vei.
Parkeringsområdene øst for Cecilie Thoresens vei og sør for Lambertseterveien bør ses på som<br />
stasjonsnære områder hvor det er vanskelig å oppnå ideelle støykrav, da boliger vil kunne bli liggende<br />
med vestfasaden mot trafikkert gate. Områdene er likevel ønskelig å bebygge på grunn av nærhet til<br />
service, infrastruktur og friområder. Områdene bør ha en bymessig bebyggelse og gatestruktur med<br />
forhager, støyskjermer langs gate anbefales ikke.<br />
Boliger her kan være del av bygninger med<br />
senterfunksjoner. En mer åpen bebyggelsesstruktur kan<br />
evt. vurderes dersom denne gir bedre støyforhold.<br />
Parkeringsområdet sør for Lambertseterveien er regulert<br />
til friområde, men i de opprinnelige planene var det<br />
avsatt til boligområde/ offentlige bygninger. Ved en<br />
utbygning på dette området vil en videreføre det<br />
eksisterende gateløpet i Langbølgen, og gi friområdet<br />
en klarere avslutning. Samtidlig som en vil kunne<br />
videreutvikle senteret og fortetning i nærheten til T-<br />
banen.<br />
I den søndre del ved det opprinnelige senteret bør det i<br />
samråd med Byantikvaren vurderes om det er ønskelig<br />
med en større transformasjon, eller om senteret i seg<br />
selv har en bevaringsverdi som det opprinnelige<br />
senteret i den første drabantbyen i Oslo. Senteret<br />
fremstår som et positivt senter sett fra innsiden, i<br />
uteområdene kan det være mulige forbedringspotensial.<br />
En utbygging her bør i tilfelle kunne skje ved utnyttelse<br />
av arealene langs T-banen og ved T-banestasjonen.<br />
Man bør være forsiktig med påbygg på den lave delen av senteret.<br />
Overbygging av T-banetraseen kan vurderes i de deler der denne ligger lavt i terrenget, nord og sør for<br />
Lambertseterveien.<br />
Generelt bør bebyggelse ha et relativt stramt formspråk, i volum og detaljering.<br />
Anbefaling<br />
• Området rundt Lambertseter senter og mot Karlsrud er et aktuelt transformasjonsområde.<br />
• Boliger vil kunne etableres på ubebygde tomter og ved en transformasjon av næringstomter.<br />
• Det bør legges stor vekt på boliger i midtre del av område, mens områdene nærmest Karlsrud<br />
og Lambertseter senter kan vurderes for mer blandet formål.<br />
• Det kan stilles noe lavere krav til uteareal pr. bolig og leilighetsfordeling enn for øvrig på<br />
Lambertseter. Mindre og mellomstore leiligheter kan også aksepteres.<br />
• Området bør tåle TU på omkring 150%, begrenset til TU omkring 130% i en ren boligdel.<br />
• Høyder på omkring 5 etasjer anbefales. Det kan vurderes enkelte høyere bygninger evt. i form<br />
av punkthus. Bebyggelsesstruktur og høyder må vurderes i forhold til optimale bokvaliteter.<br />
• Parkeringsområdene øst for Cecilie Thoresens vei og øst for Langbølgen kan bebygges med<br />
boliger og blandet formål.<br />
• Områdene bør ha en urban bebyggelses- og gatestruktur. Se også under ”de offentlige rom”.<br />
• Bebyggelsen bør ha et relativt stramt formspråk.<br />
• Lambertseter senter fra 50-tallet bør bevares. Forsiktig ombygging/ utvidelse kan tillates,<br />
fortrinnsvis på arealene langs T-banen. Senterets struktur med gågate og torg videreføres.<br />
• Symra kino bør bevares, som kino eller annet kulturhus.<br />
• T-banetraseen kan vurderes overbygget ved Lambertseter senter.
2.5 TRAFIKK, STØY, LUFTFORURENSNING<br />
Luftforurensning<br />
NO 2 Maks ruter. Kartet viser i grove trekk i hvilke områder det<br />
kan forventes at maksimal timeverdi i løpet av et år av NO 2 er<br />
over 150 µg/m 3 . NO 2 Maks bygningspunkt viser mer detaljer<br />
at der er langs de største veiene (E6) at det kan forventes høye<br />
NO 2 konsentrasjoner.<br />
Trafikkanalyse for prosjekt ved Cecilie Thoresens vei viser for<br />
NO2 god margin i forhold til Forurensningslovens<br />
kartleggingsgrense og nasjonale mål. PM10 er under<br />
forurensningsloven, men marginalt over nasjonale mål.<br />
Avstand til vei<br />
1. Hovedvei: 100 m, ÅDT > 15 000<br />
2. Samlevei 50 m, ÅDT < 15 000<br />
Disse avstandene anbefales generelt av Helsevernetaten.<br />
Framskrevet til år 2014 vil trafikkbelastningen i området ca.<br />
utgjøre:<br />
Lambertseterveien øst for Cecilie Thoresens vei 12.640 ÅDT,<br />
Lambertseterveien vest for Cecilie Thoresens vei 5.109 ÅDT,<br />
Cecilie Thoresens vei 7.728 ÅDT,<br />
Langbølgen 6.632 ÅDT.<br />
Støy Cecilie Thoresens vei.<br />
For innsendt reguleringsforslag øst for Cecilie Thoresens vei (gnr.159 bnr. 244) er støyrapportens<br />
anbefaling å sette opp en støyskjerm på 2 meter for å greie støykrav på utearealet.<br />
Forholdene foran fasadene mot veien 1,7 m over terreng er beregnet fra 63- 68 dBA. På lekeplassen<br />
mellom blokkene er det beregnet opp mot 60 dBA.<br />
Ved å etablere en støyskjerm vil arealet mot veien kunne ha 57-60 dBA og lekeplassen under 55 dBA.<br />
For arealene bak bebyggelsen er støyforholdene tilfredstillende unntatt på et område ned mot<br />
Lambertseterveien.<br />
Hvis det settes opp støyskjerm langs Cecilie Thoresens vei vil veien endre karakter, fra å oppleves<br />
som senternært til å bli en trafikkert vei hvor skjermen kan medføre økt støy for bebyggelsen på andre<br />
siden, samt at fotgjengere vil oppleve støyen i større grad.<br />
Det bør vurderes muligheten til at ikke alt utearealet tilfredstiller kravet for de områder som er<br />
senter/stasjons nære. En mulighet som er brukt i tilsvarende situasjoner er at det stilles krav i<br />
reguleringen om at det skal være minimum 45 m2 uteareal pr bolig, hvorav minimum 25 m2 pr bolig<br />
skal tilfredsstille støykrav i T-8/79.<br />
Anbefaling<br />
• Det anbefales ikke å oppføre støyskjerm langs Cecilie Thoresens vei eller de øvrige senternære<br />
veistrekningene.<br />
• Det bør kunne anbefales boligbebyggelse i området selv om støyen er i overkant av krav i T-<br />
8/79. Det må tilstrebes at boligene får et skjermet felles eller privat uteareal.
2.6 PARKERING<br />
Parkeringsnorm for åpen by danner grunnlaget for antall plasser som skal kreves for ny bebyggelse.<br />
God kollektivtilgjengelighet og samlokalisering av ulike funksjoner taler for at normens nedre sjikt<br />
bør legges til grunn.<br />
Mulighetsanalysen legger opp til at bebyggelse langs Cecilie Thoresensvei kan vurderes, bl.a. der det i<br />
dag er regulert til parkering for senteret (gnr.159 bnr.144). Dette åpner for en omregulering som både<br />
skaper nye parkeringsbehov samtidig som store p-plasser fjernes. I denne forbindelse vil det være et<br />
relevant planfaglig vilkår å kreve tilrettelegging for de tapte plassene i tillegg til at tilstrekkelig<br />
parkering er dekket for nye prosjekter. Antall regulerte plasser samsvarer imidlertid ikke med antall<br />
opparbeidede plasser.<br />
Det er et viktig poeng å sikre tilstrekkelig parkeringsareal i forhold til eksisterende senter, og videre<br />
utvikling. I dag parkeres det langs vei og på andre områder, som for eksempel på regulert friområde på<br />
andre siden av Lamberseterveien. Dette er en indikator på at det i dag er behov for de plassene det<br />
legges opp til i gjeldende regulering for parkeringsplasser tilknyttet senteret.<br />
Det vil imidlertid ikke være rimelig å kreve at utbygger opparbeider flere plasser enn de antall plasser<br />
som faktisk forsvinner som følge av en omregulering. Det bør imidlertid kunne kreves at det vises<br />
erstatningsareal for de plassene som er regulert men ikke opparbeidet.<br />
Anbefaling<br />
• Der reguleringsforslag medfører omregulering av regulert parkering bør det reguleringsmessig<br />
legges til rette for at det finnes tilstrekkelig med plasser i området, herunder for<br />
senterfunksjonene.<br />
• For ny bebyggelse bør nedre sjikt av parkeringsnorm for åpen by legges til grunn<br />
Cecilie Thoresens vei sett sørover, med dagens parkeringssituasjon
2.7 ANBEFALING FOR VIDERE UTVIKLING - KARTSKISSE