Metalliske forekomster i Sør-Trøndelag
Metalliske forekomster i Sør-Trøndelag
Metalliske forekomster i Sør-Trøndelag
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Metalliske</strong> <strong>forekomster</strong><br />
i Sør-Trøndelag<br />
Terje Bjerkgård<br />
(Lag for Mineralressurser)
<strong>Metalliske</strong><br />
<strong>forekomster</strong> i<br />
det sentrale Sør-<br />
Trøndelag<br />
registrert i NGUs<br />
malmdatabase
Viktige metalliske <strong>forekomster</strong> i<br />
det sentrale Sør-Trøndelag i FODD
<strong>Metalliske</strong> <strong>forekomster</strong> i det sentrale Sør-Trøndelag<br />
Forekomst Type Gehalter Drift Tonnasje<br />
Totalt og Ressurser<br />
Løkken VMS 1.8 % Zn, 2.3 % Cu,16 ppm Ag 1654-1987 30 Mt 6 Mt<br />
Undal VMS 1.9 % Zn, 1.2 % Cu 1668-1971 1 Mt 0.72 Mt<br />
Fløttum VMS 4.8 % Zn, 1.0 % Cu, 29 ppm Ag 1888-1917 0.35 Mt 0.35 Mt<br />
Gressli VMS 5.5 % Zn, 0.9 % Cu, 1 ppm Au 1792-1868 0.1 Mt 0.1 Mt<br />
Rødhammer VMS
Oversikt over Bergrettigheter i Sør-Trøndelag<br />
Rørosområdet: Drake Resources ltd og<br />
INTEX Resources ASA<br />
Løkkenområdet:<br />
Drake Resources ltd
Malmprovinser i FODD<br />
Fe-Cu:<br />
Fosdalen<br />
Fosdalen<br />
Åkervoll<br />
Brattbakken<br />
Ytterøya<br />
Skjækerdalen<br />
Løkken<br />
Cu-Zn:<br />
Støren-Løkken<br />
Mannfjell<br />
Lillefjell<br />
Cu-Zn-Ni:<br />
Kvikne-Singsås Cu-Zn:<br />
Folldal-Meråker<br />
Undal<br />
Fløttum<br />
Vakkerlien<br />
Kvikne<br />
Røros<br />
Zn-Cu-Pb:<br />
Røros-Tydal<br />
Tverrfjellet<br />
Folldal<br />
Vingelen<br />
Sivilvangen
Forekomster og geologi
Fosdalen Fe<br />
Øybuesekvens med<br />
bimodal vulkanisme og<br />
sedimenter.<br />
Fosdalen<br />
Fosdalen var i drift 1906-<br />
1997 og mer enn 35 Mt<br />
malm med 50–70 %<br />
magnetitt, 3 % pyritt<br />
(0.25 % Co) og noe<br />
kobberkis ble produsert.<br />
Potensial for flere større<br />
<strong>forekomster</strong> i samme<br />
bergartsenhet som<br />
strekker seg SV inn i<br />
Sør-Trøndelag.<br />
Hva med<br />
sulfid<strong>forekomster</strong>?
Løkken ofiolitten<br />
Fra Grenne et. al. 1999<br />
Ofiolittsekvens (487 mill. år gammel havbunn på<br />
land)<br />
Putelavasekvenser og gabbro,<br />
Flere sulfid<strong>forekomster</strong>,<br />
hvorav Løkken er den desidert største.<br />
Kan det være flere store <strong>forekomster</strong> i denne<br />
sekvensen eller i Bymarka/Vassfjell ofiolitten?<br />
Fra Grenne et. al. 1999
Løkkenforekomsten<br />
Cu-rik stringersone<br />
Løkken Cu-Zn forekomsten<br />
var den største ofiolitttilknyttede<br />
i verden med<br />
opprinnelig 30 Mt @ 2.3 %<br />
Cu, 1.8 % Zn, 0.02 % Pb, 16<br />
g/t Ag og 0.2 g/t Au.<br />
Ca. 24 Mt ble utvunnet<br />
mellom 1654 og 1987, mens<br />
6–7 Mt gjenstår i pilarer og<br />
gruvevegger.
Løkken-området<br />
VTEM geofysikk av Drake Resources i 2011. En rekke geofysiske ledere er funnet.
Størengruppen<br />
Størengruppen har noe<br />
usikker forbindelse til Løkkenofiolitten.<br />
Består av mest metabasalt<br />
med mindre mengder sure<br />
vulkanitter, sedimenter og<br />
tuffitter.<br />
En meget stor forekomst –<br />
Tverrfjellet – var i drift 1968-<br />
1993 og produserte<br />
15 Mt med 1.0 Cu, 1.2 % Zn og<br />
36 % S (som svovelkis).<br />
4 Mt gjenstår i gruva.<br />
Andre små <strong>forekomster</strong> i<br />
Nord-Trøndelag er Ytterøya,<br />
Åkervoll, Mokk, Malså.<br />
Tverrfjellet<br />
Kun små <strong>forekomster</strong> er kjent<br />
i Sør-Trøndelag.<br />
Størengruppen er for lite<br />
undersøkt.
Gulagruppen<br />
Gulagruppen har en usikker opprinnelse.<br />
Den består vesentlig av sedimenter<br />
(sandstein, svartskifre, kvartsitt). Tynne<br />
soner med metabasalt opptrer sentralt i<br />
gruppen. Viktige sulfid<strong>forekomster</strong> er tilknyttet<br />
disse (Kvikne, Røstvangen,<br />
Børsjøhø).<br />
Fløttum Cu-Zn forekomst er assosiert med<br />
båndet kvartsitt og grafittholdig fyllitt,<br />
mens amfibolitt er fraværende. Det er 4<br />
malmlinser som totalt inneholder 0.35 Mt<br />
med 1.0 % Cu, 4.8 % Zn og 29 ppm Ag.<br />
Undal Cu-Zn forekomst er assosiert med<br />
grafittfyllitt og amfibolitt. Det er en ressurs<br />
på 0.72 Mt med 1.2 % Cu, 1.9% Zn.<br />
Ni-Cu <strong>forekomster</strong> opptrer assosiert med<br />
basiske og ultrabasiske intrusjoner i Gulagruppen.<br />
Ingen så langt har økonomisk<br />
størrelse, men interessante gehalter<br />
(typisk 1 % Cu, 1 % Ni, noe PGE).<br />
Vakkerlien<br />
Kvikne<br />
Gulagruppen er dårlig kartlagt og<br />
opprinnelsen til bergartene er usikker.<br />
Potensial for Cu-Zn og Ni-Cu.
Fundsjøgruppen<br />
Består av sure og basiske vulkanitter,<br />
vulkanoklastiske bergarter og<br />
underordnede sedimenter dannet i et<br />
øybue til backarc miljø.<br />
Gressli<br />
Rødhammer<br />
Killingdal<br />
Hersjø<br />
Moderne analog kan være Manusbassenget N for Papua<br />
New Guinea. Svært rike <strong>forekomster</strong> med opptil 5% Cu,<br />
22% Zn, 1% Pb, 167 g/t Ag, 13 g/t Au. Kan bli første<br />
gruvedrift på havbunnen.
Fundsjøgruppen<br />
Grimsdal<br />
Folldalsområdet<br />
Har vært drift på en rekke større<br />
<strong>forekomster</strong>, bl.a. i Folldal. Grimsdalen<br />
med minst 8 Mt er en betydelig ressurs.<br />
Andre interessante <strong>forekomster</strong> er<br />
Sivilvangen, Vardtjønnbekken og<br />
Vingelen i Tynset.<br />
Analog til Skorovas-Gjersvik-Stekenjokk i N-<br />
Trøndelag og Sverige med de store<br />
forekomstene Stekenjokk-Levi og Skorovas,<br />
samt de mindre Gjersvik, Skiftesmyr,<br />
Godejord forekomstene.
Geologisk kart med utgående av malmlinsene (A-F).<br />
Hersjøforekomsten
Hersjøforekomsten<br />
2.99 Mt med<br />
1.7 % Cu, 1.4 % Zn<br />
Horisontalprojeksjon av malmlinsene med borhull og geofysikk.
Hersjøforekomsten<br />
Gehalter og tonnasje:<br />
2.04 mill. tonn @<br />
2.01% Cu og 1.56% Zn<br />
mulig malm ned til 1060 m<br />
dyp langs malmaksen<br />
Vertikalsnitt av A-malmen langs malmaksen.
Hersjøforekomsten<br />
Vertikalsnitt av B-malmen langs<br />
malmaksen.<br />
Gehalter og tonnasje:<br />
0.67 mill. tonn @<br />
1.17% Cu og 0.86% Zn<br />
mulig malm ned til 450 m<br />
dyp langs malmaksen<br />
Vertikalsnitt av C-malmen langs malmaksen.<br />
Gehalter og tonnasje:<br />
0.28 mill. tonn @<br />
0.74% Cu og 1.54% Zn<br />
mulig malm ned til 300 m<br />
dyp langs malmaksen
Hersjøforekomsten<br />
Zn<br />
C-malmen<br />
3D som viser<br />
fordeling av Zn<br />
i A, B og C<br />
linsene<br />
A-malmen<br />
B-malmen<br />
Rødt høyt innhold,<br />
Blått lavt innhold
Hersjøforekomsten<br />
Cu<br />
3D som viser<br />
fordeling av Cu<br />
i A, B og C<br />
linsene<br />
A-malmen<br />
B-malmen<br />
C-malmen<br />
Rødt høyt innhold,<br />
Blått lavt innhold
Killingdal<br />
Killingdal gruve ble<br />
drevet 1400 m ned langs<br />
malmaksen og 1.7 % Cu,<br />
5.5 % Zn, 0.4 % Pb and<br />
45 % S ble tatt ut i løpet<br />
av vel 300 år.<br />
Omlag 0.5 mill. t. gjenstår<br />
i forekomsten.<br />
Fra Rui 1973.
Røros-området<br />
Geologi<br />
Nordgruve<br />
feltet<br />
Storwartz<br />
feltet<br />
Klastiske metasedimenter med underordnet<br />
mafiske metavulkanitter og<br />
lagerganger<br />
Antatt opprinnelse som marginalbasseng<br />
nær det baltiske grunnfjellsskjold.
Rørosområdet<br />
Nordgruve<br />
feltet<br />
Storwartz<br />
feltet<br />
Gruvedrift 1644 - 1977<br />
Total produksjon nær 7.0 Mt.<br />
med 1-4 % Cu og 3-12 % Zn.<br />
MEN mye sinkmalm ble ikke prosessert.
Storwartzfeltet<br />
Kart med geologi og omriss av forekomstene<br />
M e t a g a bbro<br />
N y e S t o r w a r t z<br />
1 . 6 M t<br />
1 . 8 / 12 . 1 / 0 . 9<br />
G m l . S t o r w a r t z<br />
0 . 2 M t<br />
1 . 1 / 11 . 7 / 1 . 2<br />
0.2 Mt<br />
1.1/11.7/1.2<br />
H e s t -<br />
k l e t t e n<br />
0 . 75 M t<br />
3 . 7 / 3 . 0 / 0 . 5<br />
Tallene viser in-situ tonnasje<br />
og gehalter av Cu/Zn/Pb<br />
O l a v + N y b e r g e t<br />
G m l . S o l s k i n n<br />
1 . 2 M t<br />
4 . 4 / 2 . 1 / 0 . 02<br />
Q u i n t u s<br />
N y e S o l s k i n n<br />
0 . 03 M t<br />
5 . 8 / 2 . 0 / 0 . 04<br />
0 . 1 M t<br />
2 . 6 / 4 . 4 / 0 . 02<br />
Metagråvakke/fyllitt<br />
1 k m<br />
Olav, Solskinn og Quintus:<br />
- Cu-rike cpy-po <strong>forekomster</strong><br />
Storwartz forekomstene:<br />
- Zn-rike po-(py)-sl <strong>forekomster</strong><br />
Utfra dette og andre data indikeres<br />
det at forekomstene representerer<br />
deler av en og samme forekomst<br />
som er blitt oppstykket under<br />
kaledonsk deformasjon.<br />
Den opprinnelige tonnasjon var<br />
sannsynligvis mer enn 5 Mt. med<br />
ca 3 % Cu and 9.4 % Zn.<br />
Skjematisk profil<br />
N . S o l s k i n n<br />
N y b e r g e t<br />
O l a v<br />
G. Storwartz G. Solskinn
Nordgruvefeltet<br />
Ligger i fyllitt, metagråvakke<br />
og tuffitt tilhørende<br />
Røsjø formasjonen<br />
Tynne (< 1 m), plate- og<br />
linjalformede <strong>forekomster</strong>.<br />
Med unntak av Mugg er det<br />
Zn-dominerte<br />
py-(po)-sl <strong>forekomster</strong><br />
Fjellsjø inneholder kanskje<br />
1.75 Mt som ikke er drevet ut.<br />
Ca. 0.5 Mt ressurser i<br />
Lergruvbakken og det er flere<br />
mindre <strong>forekomster</strong> ned mot<br />
dalen.
Klinkenberg gruve<br />
5.0-5.7 % Cu<br />
0.2-0.7 % Zn<br />
0.1- 2.0 % Cu<br />
7.4-20.5 % Zn<br />
I nord (Gammelgruva) Cu-rik po-mineralisering med årenettverk type<br />
mineralisering.<br />
I sør (Nygruva) Zn-(Pb) py-mineralisering, massiv båndet i 2-3 lag.<br />
Forekomsten er foldet i to retninger NV-SØ og Ø-V, slik at malmen<br />
ligger i en ”trau”-lignende depresjon. Den er således begrenset.
Klinkenberg gruve<br />
Gammelgruva cpy-po årer i klorittrik<br />
skifer.
Middle Valley i det Østre Stillehavet – En analog til Røros?<br />
Sedimentfylt spredningsrygg.<br />
Klastiske sedimenter intrudert<br />
av basaltiske lagerganger.
Malmpotensial i Aursundgruppen<br />
To selskaper har rettigheter i Rørosområdet, hvorav<br />
Drake Resources har gjort VTEM målinger i 2011.<br />
I Rørosområdet er det flere <strong>forekomster</strong> med størrelser<br />
3-5 Mt, noe som tilsier at flere og kanskje ennå større<br />
<strong>forekomster</strong> er mulig å finne, både rundt Røros og<br />
ellers i Aursundgruppen.<br />
Miljøer med sedimenter og vulkanitter har globalt sett<br />
et potensial for store og rike sulfid<strong>forekomster</strong>.<br />
Forekomstene i Rørosområdet er som oftest assosiert<br />
med de basiske bergartene (lagerganger/gabbro).<br />
Derfor bør områdene i gruppen hvor disse finnes kanskje<br />
spesielt undersøkes nærmere.
Oppsummering<br />
I Sør-Trøndelag er det først og fremst<br />
potensial for nye sulfid<strong>forekomster</strong><br />
med Cu, Zn, Pb, Ag<br />
Det er potensial for nye <strong>forekomster</strong> i<br />
alle gruppene i Trondheimsfeltet, men<br />
nok størst i Fundsjø- og Aursundgruppen<br />
for store og rike <strong>forekomster</strong>.<br />
Med meget stor sannsynlighet er alle<br />
<strong>forekomster</strong> med utgående funnet i hele<br />
området. Ny strategi og metodikk må<br />
derfor til dersom en skal finne nye<br />
<strong>forekomster</strong>.<br />
Høyoppløselig geofysikk vil være svært nyttig<br />
for å få bedre oversikt over geologien og<br />
eventuelle anomalier.<br />
Bedre geologisk kartlegging i sentrale deler av<br />
området, også for å se på tegn på<br />
mineraliseringer som sidesteins-omvandling,<br />
chert-horisonter osv.<br />
En nøkkel for å lete etter nye <strong>forekomster</strong> kan være å få klarlagt vulkanske og<br />
intrusive sentra, fordi de gir nødvendig varme til de hydrotermale prosessene som<br />
danner forekomstene. Mange av de kjente forekomstene ligger i tilknytning til<br />
vulkanske og intrusive bergarter.
Modell for dannelse av VMS-<strong>forekomster</strong> (Black Smokers)
Modell for dannelse av VMS-<strong>forekomster</strong> (Black Smokers)<br />
py = pyritt, po = pyrrhotitt, cpy = kobberkis, sl = sinkblende, ga = blyglans, ba = barytt
Deformasjon av VMS-forekomst