Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Møteinnkalling - <strong>offentlig</strong><br />
Utvalg:<br />
Møtested:<br />
Formannskapet<br />
Dato: 23.11.2009<br />
Tidspunkt: 10:00<br />
Rådhuset, Formannskapssalen<br />
Forfall med angivelse av forfallsgrunn bes meddelt politisk sekretariat v/Vibeke Nikolaisen, telefon<br />
75 55 50 12, e-post: vibeke.nikolaisen@bodo.kommune.no så tidlig at vararepresentant kan<br />
innkalles med rimelig varsel.<br />
Vararepresentanter møter kun etter særskilt innkalling.<br />
Dagsorden<br />
Godkjenning av innkalling, saksliste, protokoll fra 19.10.2009.<br />
Side 1
Saksnr<br />
Innhold<br />
PS 09/137 Team Bodø KF. Budsjett 2010<br />
PS 09/138 Bodø kulturhus KF. Årsbudsjett 2010<br />
PS 09/139 Bodø Spektrum KF. Årsbudsjett 2010<br />
PS 09/140 Bodø kirkelige fellesråd. Budsjett 2010<br />
PS 09/141<br />
PS 09/142<br />
PS 09/143<br />
PS 09/144<br />
PS 09/145<br />
PS 09/146<br />
PS 09/147<br />
PS 09/148<br />
PS 09/149<br />
PS 09/150<br />
PS 09/151<br />
PS 09/152<br />
Økonomiplan 2010-2013. Rådmannens forslag til prioriterinegr for kommunens drift<br />
og investeringer.<br />
Skjenkebevilling i Sinus<br />
Salgsbevilling i Joker Snippen<br />
Postbanken Bodø Cup - anke på avslag om økonomisk støtte<br />
Søknad om økonomisk støtte - Bodø Håndballklubb<br />
EM fotball 2016 - Invitasjon til å delta som vertsby for Base Camp<br />
Nye adressenavn<br />
Forespørsel om avhending av Svømmehallen- ANS Andersson<br />
Presteboliger - avtale om drift og vedlikehold<br />
Høringsuttalelse - NOU 2009:18 Rett til læring. Innstilling fra utvalget for bedre<br />
læring for barn, unge og voksne med særskilte behov.<br />
Einar Welle, søknad om dispensasjon for bruk av motorkjøretøy i utmark og på<br />
islagte vassdrag<br />
Børge Heggedal,søknad om dispensasjon fra forskrift for bruk av motorkjøretøy i<br />
utmark og på islagte vassdrag<br />
PS 09/153 Møteplan 2010<br />
PS 09/154<br />
Referatsaker<br />
RS 09/14 Internasjonalt Senter - Partnerskapsavtale<br />
PS 09/155<br />
PS 09/156<br />
PS 09/157<br />
PS 09/158<br />
PS 09/159<br />
PS 09/160<br />
PS 09/161<br />
PS 09/162<br />
Inndragning av skjenkebevilling. Saken er unntatt <strong>offentlig</strong>het.<br />
NAV Bodø - samarbeidsavtale og driftsavtale<br />
Skjenkebevilling i Hjerterommet Bodø AS<br />
Skjenkebevilling i Minibaren Bodø<br />
Skjenkebevilling i Bodø Bardrift AS<br />
Rv 80 Løding-Vikan inkl Tverlandsbrua. Finansiering og kommunal garanti<br />
Anke til Hålogaland lagmannsrett<br />
Jan Olaf Mørkved, søknad om dispensasjon for bruk av motorkjøretøy i utmark og på<br />
islagte vassdrag<br />
Side 2
Økonomikontoret<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
03.11.2009 61577/2009 2009/6297 145<br />
Saksnummer Utvalg<br />
Møtedato<br />
09/137 Formannskapet 23.11.2009<br />
Bystyret 10.12.2009<br />
Team Bodø KF. Budsjett 2010<br />
Sammendrag<br />
Vedlagt følger budsjett 2010 for Team Bodø KF etter behandling i styremøte 0.09.09. Etter<br />
kommunelovens kapittel 11 skal bystyret vedta budsjett for kommunale foretak. Styret i foretaket<br />
har forutsatt tilskudd fra Bodø kommune på kr 5,367 mill kr. Styrets budsjett 2010 innebærer et<br />
merforbruk på nærmere kr 80 000 som styret foreslår å dekke ved å bruke overskudd fra tidligere år.<br />
Saksopplysninger<br />
I rådmannens forslag er tilskuddene til alle foretakene beregnet slik: Tilskudd 2009 er korrigert for<br />
endret pensjonspremie i BKP fra 17,75 % i 2009 til 13,94 % i 2010. Det er forutsatt at fordelingen<br />
mellom lønn og andre driftsutgifter er 65/35. Til slutt er det hele justert med deflator 3,1%<br />
Konklusjon og anbefaling<br />
Rådmannen anbefaler formannskapet følgende<br />
Forslag til innstilling<br />
1. Bystyret godkjenner at foretaket bruker tidligere overskudd til budsjettert merforbruk<br />
2. Bodø kommunes tilsludd 2010 til Team Bodø KF fastsettes til kr 5 310 600<br />
3. Team Bodø KF rapporterer til formannskap/bystyre om den økonomiske utvikling<br />
forbindelse med tertialrapportering (pr.30.4. og 31.8.)<br />
Saksbehandler: Edel Stemland<br />
Svein Blix<br />
rådmann<br />
Karin Bjune Sveen<br />
økonomisjef<br />
Trykte vedlegg:<br />
1 Team Bodø KF. Budsjett 2010<br />
2 Team Bodø KF. Budsjett 2010<br />
Utrykte vedlegg:<br />
Ingen<br />
Side 3
Fil: \\bkntm17\c$\ephorte\pdfconvertertemp\STOLIND\622344.DOC<br />
Budsjett Team Bodø 2010<br />
Innledning<br />
Team Bodøs budsjett for 2010 omfatter både foretakets ordinære virksomhet og større<br />
prosjekter/satsinger som ”Bodø i Vinden” og ”Luftfart i Bodø”. De sistnevnte er fellesprosjekter/-<br />
satsinger med et bredt eierskap i bodøsamfunnet, som har en egen økonomi, egen finansiering og egne<br />
styringsgrupper. Av praktiske årsaker benyttes Team Bodø som et redskap for gjennomføring,<br />
organisering og regnskap. For å holde fellesprosjektene/-satsingene atskilt fra den øvrige (ordinære)<br />
virksomheten, er disse skilt ut som egne avdelinger.<br />
Foretakets budsjett er derfor sammensatt av tre avdelinger:<br />
- Avd 10: Team Bodøs ordinære virksomhet<br />
- Avd 60: Bodø i Vinden<br />
- Avd 70: Luftfart i Bodø<br />
Både avd. 60 og 70 har en 100% ekstern finansiering og forutsettes derfor å ikke påvirke foretakets<br />
resultat.<br />
Det er fortsatt en usikkerhet knyttet til hvorvidt Melodi Grand Prix skal arrangeres i Bodø i 2010. I så<br />
tilfelle vil det bli gjenopprettet en avd. 50 til dette formål. Et Melodi Grand Prix vil likevel ikke ha<br />
innvirkning på finansieringsrammen eller resultatet til foretaket, men være et prosjekt med egne<br />
kostnader og finansiering.<br />
Budsjettmodell for avd. 10<br />
Det har helt siden oppstart av foretaket vært benyttet en modell for både budsjett og<br />
regnskapsrapportering hvor kostnads- og inntektselementene er oppaggregert i grupper som følger:<br />
På inntektssiden skilles det mellom<br />
- ”Tilskudd Bodø kommune”,<br />
- ”Eksterne prosjektinntekter” og<br />
- ”Andre inntekter”.<br />
På kostnadssiden skilles det mellom<br />
- ”Personalkostnader”,<br />
- ”Andre driftskostnader” og<br />
- ”Prosjektkostnader”.<br />
Dette gjøres for lettere å få fram sammenhengen mellom prosjektkostnader og –inntekter. Det<br />
kommunale tilskuddet går i all hovedsak til å dekke lønnskostnader for fast ansatte samt en del av<br />
driftskostnader knyttet til kontorhold (husleie, strøm, telefon, inventar og andre direkte kostnader som<br />
ikke er knyttet til konkrete prosjekter). Prosjektkostnader og prosjektinntekter søkes balansert i størst<br />
mulig grad, dvs. at de prosjekter som administreres av Team Bodø og som medfører direkte kostnader<br />
utover lønn, i hovedsak har en ekstern finansiering. MVA-kompensasjon tilfaller foretaket fordi denne<br />
på forhånd er beregnet og trukket fra det kommunale tilskuddet. Denne framkommer som en del av<br />
”Andre inntekter” i budsjettsammenheng.<br />
Side 4
Fil: \\bkntm17\c$\ephorte\pdfconvertertemp\STOLIND\622344.DOC<br />
Budsjettforutsetninger for avd. 10:<br />
Forventet lønns- og prisstigning som legges inn i statsbudjsettet er ikke kjent på<br />
budsjetteringstidspunktet. SSB legger til grunn 2% inflasjon i 2009. Dette tilsvarer også foreløpig<br />
resultat fra lønnsoppgjøret i kommunen. I budsjetteringen benyttes derfor 2% som generell deflator.<br />
Det kommunale tilskuddet forutsettes på nivå med dagens, korrigert for generell prisstigning. Dvs.<br />
5.261.600 x 1,02 = 5.366.832 ≈ 5,367 mill kr.<br />
Eksterne prosjektinntekter anslås basert på erfaring, men justeres noe ned fordi en stor del av<br />
prosjektaktiviteten skjer i avd. 60 og 70 (hhv. Bodø i Vinden og Strategisk Utviklingsprogram<br />
Luftfart). Regnskap for 2008 viste 3,8 mill kr, budsjett for 2009 er 3,4 mill kr, mens resultat pr<br />
30.06.2009 antyder en noe lavere prosjektinntekt. Prosjektinntekter settes derfor til 3,000 mill kr.<br />
Andre inntekter viser seg i 2009 å være betydelig høyere enn budsjettert. Regnskap for 2008 viser<br />
1,177 mill kr og regnskap så langt i 2009 viser samme tendens. Posten settes derfor til 1,200 mill kr.<br />
Personalkostnader baseres på at foretaket ved starten av 2010 vil ha 10 ansatte, hvorav:<br />
- 1 er i engasjementsstilling som lønnes gjennom SUL (avd. 70)<br />
- 1 er i engasjementsstilling som lønnes gjennom BIV (avd. 60)<br />
- 1 er i fast stilling som lønnes gjennom BIV (avd. 60)<br />
- 1 er i engasjementstilling uten tilhørende ekstern finansiering. Engasjementet opphører<br />
februar/mars 2010, og det må tas stilling til fast ansettelse. I budsjettarbeidet er det lagt opp til<br />
videreføring av arbeidsforholdet.<br />
Det legges til grunn en 2% lønnsøkning i løpet av 2009 for å beregne en startlønn for 2010. Videre er<br />
det budsjettert med en 3% lønnsøkning som gjøres gjeldende fra og med mai 2010.<br />
Basert på disse forutsetningene, budsjetteres personalkostnader til 4,435 mill kr<br />
Andre driftskostnader økes i forhold til tidligere budsjett, basert på erfaringstall så langt i 2009. Settes<br />
derfor til 2,000 mill kr<br />
Prosjektkostnader må sees i sammenheng med eksterne prosjektinntekter. Med de økonomiske<br />
forutsetninger foretaket har, vil praksis være at det utvises stor forsiktighet med å pådra foretaket<br />
prosjektkostnader, med mindre det foreligger en tilsvarende prosjektinntekt/-finansiering. Likevel må<br />
foretaket erfaringsmessig ha noe slakk til å kunne bruke prosjektmidler også på områder hvor det ikke<br />
foreligger ekstern finansiering. Denne posten budsjetteres derfor til 3,300 mill kr, dvs. 300.000 over<br />
budsjetterte prosjektinntekter.<br />
Side 5
Fil: \\bkntm17\c$\ephorte\pdfconvertertemp\STOLIND\622344.DOC<br />
Budsjett for avd. 10 – Team Bodøs ordinære drift:<br />
Basert på ovenstående forutsetninger, foreslås følgende budsjett for avd. 10 (Team Bodøs ordinære<br />
virksomhet):<br />
Alle tall i 1000 kr Budsjett 2009 Budsjett 2010<br />
Tilskudd Bodø kommune -5 262 -5 367<br />
Eksterne prosjektinntekter -3 400 -3 000<br />
Andre inntekter -820 -1 200<br />
Sum inntekter -9 482 -9 567<br />
Personalkostnader 4 160 4 347<br />
Andre driftskostnader 1 700 2 000<br />
Prosjektkostnader 4 006 3 300<br />
Sum kostnader 9 866 9 647<br />
Mindre(-)/merforbruk(+) 384 80<br />
Det framgår av oversikten, at det for 2010 budsjetteres med et underskudd (merforbruk) på ca 80.000<br />
kr. Dette dekkes inn gjennom fond (dvs. ved bruk av tidligere genererte overskudd i foretaket).<br />
De øvrige avdelingene:<br />
Inntekter i avd. 60 og 70 betraktes i sin helhet som prosjektinntekter, mens kostnader er delt mellom<br />
personalkostnader og andre kostnader.<br />
Team Bodø administrerer også Ruteutviklingsfond for Bodø (RUF Bodø), som har en ramme (over tre<br />
år) på 12 mill kr, hvorav en del kan gå til administrasjon. Administrasjonen av dette skjer gjennom<br />
Strategisk Utviklingsprogram (SUL – avd. 70). Her er det imidlertid kun lagt inn ressurser til<br />
administrasjon, mens selve fondet ikke er budsjettert inn. Dette fordi det antas at selve utbetalingen til<br />
eventuelle flyselskaper kan skje direkte fra DA Bodø.<br />
Dette gir følgende budsjettoppstilling for Team Bodø som helhet:<br />
(Alle tall i 1000 kr) Budsjett Budsjett Budsjett 2009 fordelt på<br />
2009 2010 Avd.10 Avd 60 Avd. 70<br />
TB BIV SUL<br />
Tilskudd Bodø kommune -5 262 -5 367 -5 367 0 0<br />
Eksterne prosjektinntekter -11 900 -8 500 -3 000 -4 000 -1 500<br />
Andre inntekter -820 -1200 -1200 0 0<br />
Sum inntekter -17 982 -15 067 -9 567 -4 000 -1 500<br />
Personalkostnader 5 335 5 745 4 347 750 648<br />
Andre driftskostnader 1 700 2 000 2 000 0 0<br />
Prosjektkostnader 11332 7 402 3 300 3 250 852<br />
Sum kostnader 18 367 15 147 9 647 4 000 1 500<br />
Resultat 385 80 80 0 0<br />
03.09.2009 – Per-Gaute Pettersen, daglig leder Team Bodø KF<br />
Side 6
p TeamBodøKF<br />
2 0 UK 1 7909<br />
Notat til orientering<br />
Edel Steinland Økonomikontoret<br />
Dato : .................................................... 19.10.2009<br />
saksbehandler: .......................... Bodil M Kvarsnes<br />
Telefon direkte: .................................. 75 55 51 00<br />
Deres ref.: ..............................................................<br />
Løpenr.: ..............................................58070/2009<br />
Saksar./vår ref.: ......................................2009/635<br />
Arkivkode: .............................................................<br />
Melding om vedtak - Budsjett 2010<br />
Styret i Team Bodø KF fattet i møte den 9. september 2009 under sak<br />
35/09- Budsjett 2010. Innspill til Bodø kommune følgende<br />
vedtak:<br />
Styret vedtar budsjettforslag for Team Bodø for 2010 med en ramme på 15,147 mill kr for foretaket<br />
totalt og 9,647 mill kr for avd 10, hvorav 5,367 mill forventes som tilskudd fra Bodø kommune.<br />
Forslaget oversendes Bodø kommune for behandling i bystyret.<br />
Bo il M^varsnes<br />
1.sekretær<br />
Side 7
Økonomikontoret<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
06.10.2009 55559/2009 2009/6297 145<br />
Saksnummer Utvalg<br />
Møtedato<br />
09/138 Formannskapet 23.11.2009<br />
Bystyret 10.12.2009<br />
Bodø kulturhus KF. Årsbudsjett 2010<br />
Sammendrag<br />
Vedlagt følger:<br />
1) Budsjett 2010 for Bodø kulturhus KF etter behandling i styremøte 28.sept.09<br />
2) Orientering fra foretaket vedrørende planene i det nye kulturkvartalet<br />
Etter kommunelovens kapittel 11 skal bystyret vedta budsjett for kommunale foretak. Styret i<br />
foretaket har forutsatt driftstilskudd fra Bodø kommune på kr 5 671 400. Beløpet gjelder drift av<br />
kulturhuset, Bodø Rhytm Group og kr 500 000 som økning til sceneteknisk personell. Foretaket har<br />
tatt ut Bodø Sinfonietta fra sitt budsjett, men tidligere års bevilgning reserveres i denne saken som<br />
overføring til Nord Norsk Opera - og symfoniorkester (NOSO) med kr 4 667 900 i 2010. I denne<br />
saken er ikke søknaden om økt tilskudd på 0,5 mill kr til rekruttering av personale til nye<br />
kulturhuset imøtekommet. Driftstilskudd til Sinus ivaretas av kulturkontorets budsjett.<br />
Saksopplysninger<br />
I rådmannens forslag er tilskuddene til alle foretakene beregnet slik: Tilskudd 2009 er korrigert for<br />
endret pensjonspremie fra 17,75 % i 2009 til 13,94 % i 2010. Ved beregningen er forutsatt at<br />
forholdet mellom lønn og andre driftsutgifter er 65/35. Til slutt er det hele justert med deflator.<br />
Denne beregningsmetoden gir totalt kr 9 737 900 som driftstilskudd til Bodø kulturhus før endring<br />
vedrørende Sinus og Bodø Sinfonietta. Med utgangspunkt i korrigert tilskuddsbeløp og fordeling<br />
mellom virksomhetene etter saksopplysninger gitt av kulturhuset blir resultatet: Drift kulturhuset<br />
kr 4 098 800, BRG kr 928 600 og Sinfonietta/NOSO kr 4 710 500.<br />
Konklusjon og anbefaling<br />
Rådmannen anbefaler formannskapet følgende<br />
Forslag til innstilling<br />
1. Kommunens tilskudd til kulturhusdrift og Bodø Rhytm Group fastsettes til kr 5 027 400.<br />
2. Kulturhusets drift av Sinfonietta Bodø videreføres som tilskudd til Nord Norsk<br />
Symfoniorkester med kr 4 710 500.<br />
3. Bodø Kulturhus KF rapporterer til formannskap/bystyre om den økonomiske utvikling<br />
forbindelse med tertialrapportering (pr.30.4. og 31.8.)<br />
Side 8
Saksbehandler: Edel Stemland<br />
Svein Blix<br />
rådmann<br />
Karin Bjune Sveen<br />
økonomisjef<br />
Trykte vedlegg:<br />
1 Bodø kulturhus KF. Styrets budsjettvedtak<br />
2 Bodø kulturhus KF. Årsbudsjett 2010<br />
3 Planer nye kulturkvartalet<br />
Utrykte vedlegg:<br />
Ingen<br />
Side 9
Side 10
Bodø Kommune<br />
att.: Ordfører<br />
8001 Bodø<br />
Deres ref: Vår ref. 0001 / -09 / FM/- Bodø, den 22.09.09<br />
Vedlagt følger budsjettet for Bodø Kulturhus KF 2010.<br />
Forutsetninger i budsjettet:<br />
Deflator er satt til 3,1 %. Antar tilsvarende regulering av tilskudd.<br />
Økning tilskudd til avdeling Kulturhus drift øker med kr 500 000,-<br />
Avdeling Bodø Sinfonietta er overført til Nordnorsk opera- og symfoniorkester AS<br />
Behov som ønskes realisert:<br />
Bodø Kulturhus ber om at tilskudd kulturhus øker med 500 000 kr til dekning av ny<br />
Tekniker/scenograf stilling til avdeling Kulturhus drift. I strategiplanen for Bodø nye<br />
kulturhus 2014 er rekruttering og opplæring av kvalifisert personell til kulturkvartalet<br />
sentralt. Sceneteknisk personale er et strategisk kritisk punkt. Stillingen som<br />
tekniker/scenograf stilling er første trinn i en opptrappingsplan som tar sikte på en<br />
tilfredsstilende bemanning og kompetanseplattform for Kulturkvartalet.<br />
Med hilsen<br />
Frode Mikaelsen<br />
Bodø Kulturhus KF<br />
Vedlegg: Budsjett 2010 og budsjett 2009<br />
Bodø Kulturhus KF Postboks 774, N-8001-Bodø Tel.: 75 54 90 00 Fax.: 75 54 90 11 Bank: 6428.05.15661<br />
e-post: bodo@kulturhus.no Org. nr.: NO 987 181 338<br />
Side 11
Bodø Kulturhus KF<br />
Budsjett<br />
Budsjett<br />
Driftsinntekter: 2010 2009<br />
Inntekter 9 281 166 9 582 104<br />
Leieinntekter Aspåsen skole 1 226 124 1 121 600<br />
Tilskudd stat/fylke/kommune 7 407 682 13 186 330<br />
Avskrininger motkonto 950 000 900 000<br />
Kompensasjon mva 1 060 000 914 000<br />
Sum driftsinntekter 19 924 973 25 704 034<br />
Driftskostnader:<br />
Kostnader egne arrangementer 5 362 417 7 146 947<br />
Lønn- og personalkostnader 7 386 011 11 729 656<br />
Strøm 1 200 000 1 080 000<br />
Renhold 470 000 360 000<br />
Vedlikehold/drift 451 000 572 000<br />
Kommunale avgifter, eiendomsavgift 96 000 96 000<br />
Avdrag 534 000 360 000<br />
Andre driftskostnader 2 204 711 1 757 400<br />
Avskrininger 950 000 900 000<br />
Kompensasjon mva 1 060 000 914 000<br />
Sum driftskostnader 19 714 139 24 916 003<br />
Driftsresultat 210 834 788 031<br />
Finansinntekter/-kostnader:<br />
Renteinntekter 1 200 48 000<br />
Andre finanskostnader 192 000 636 000<br />
Sum finansinntekter/-kostnader 190 800 588 000<br />
Resultat 20 034 200 031<br />
Side 12
Fra: Frode Mikaelsen [mailto:frode@kulturhus.no]<br />
Sendt: 2. november 2009 17:13<br />
Til: 'Edel Stemland'<br />
Emne: Ny stilling<br />
Behov ny stilling Bodø Kulturhus KF<br />
I planene til det nye kulturkvartalet legges det opp til en økning av sceneteknisk personell fra dagens<br />
nivå. I dag er det fem årsverk knyttet til sceneteknisk drift av store - og lillesal i Kulturhuset. I<br />
kulturkvartalet vil man ha store og lille sal, Rytmisk scene og bibliotekets blackbox i tillegg til en<br />
kammersal/øvesal. Dette vil bety at man må gå fra dagens enskiftsordning til en toskiftsordning lik<br />
den man finner i kulturhusene i Harstad og Tromsø. I romplanen for Kulturkvartalet legges det opp til<br />
10 stillinger som fordeler seg på hhv tre lyd, tre lys og fire scene.<br />
Faggruppene lysmester, lydmester og scenemester utgjør den produksjonsmessige<br />
kjernekompetansen i et konserthus. Dette er spesialkompetanse hvor man må forvente å bruke tid<br />
og krefter på å finne de rette personene. I tillegg må kompetansen finnes lokalt i oppbyningsfasen av<br />
Kulturkvartalet.<br />
Fram til Kulturkvartalet åpner skal sceneteknisk personell ha hatt tid til å utvikle kompetansen lokalt<br />
og til å lært huset å kjenne. I dette ligger valg og utprøving av teknisk utstyr,<br />
samhandlingskompetanse, produksjonserfaring fra ulike typer produksjoner, utvikling av nettverk<br />
lokalt og nasjonalt, utvikle kompetanse med å jobbe med andre profesjonelle aktører som teater,<br />
festivaler, Nordnorsk Opera og Symfoniorkester osv. Dette gjør man gjennom egenproduksjon med<br />
høy kvalitet.<br />
Dette krever tid, og det vil ikke holde å ansette alle disse i 2013. Kulturhuset legger opp til å ansette<br />
personell innen sceneteknisk slik at huset er riktig bemannet innen 2014. Det betyr at man må<br />
begynne allerede nå på lys/scene i 2010, en ny sceneteknisk i 2011, en i 2012 og de to siste i løpet av<br />
2013. Dette vil gjøre oss i stand til å levere et åpnings år med topp kvalitet, og ikke ha et ”prøve og<br />
feile” år. Det har ikke denne satsningen råd til..<br />
Med hilsen<br />
Frode Mikaelsen<br />
konst. leder<br />
Bodø Kulturhus<br />
75549001/90735747<br />
Side 13
Økonomikontoret<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
06.10.2009 55548/2009 2009/6297 145<br />
Saksnummer Utvalg<br />
Møtedato<br />
09/139 Formannskapet 23.11.2009<br />
Bystyret 10.12.2009<br />
Bodø Spektrum KF. Årsbudsjett 2010<br />
Sammendrag<br />
Vedlagt følger budsjett 2010 for Bodø Spektrum KF etter behandling i styret. Styret i foretaket har<br />
forutsatt:<br />
1) ordinært driftstilskudd fra Bodø kommune på kr 4 257 000 pluss deflator<br />
2) tilskudd til skolesvømming kr 1 018 000 pluss deflator<br />
3) subsidier for treningstimer for barn og unge kr 2 022 000<br />
4) husleie til kommunen kr 0<br />
Styret viser til at kommunens utredning om subsidieordning og bruk av idrettsanleggene i Bodø<br />
kommune er forsinket.<br />
Etter kommunelovens kapittel 11 skal bystyret vedta budsjett for kommunale foretak.<br />
Denne saken gjelder det ordinære driftstilskuddet og kommunens krav om husleiebetaling.<br />
Rådmannens forslag til dette driftstilskudd er kr 4 296 600. Beregningen av det ordinære<br />
driftstilskudd 2010 er gjort på samme måte for alle kommunale foretak. Det nevnes at kommunens<br />
budsjettforslag til refusjon for skolesvømming er i samsvar med foretakets forutsetninger. Derimot,<br />
subsidiebeløpet som foretaket har forutsatt er ca det dobbelte av det som er foreslått i kommunens<br />
kulturbudsjett. Kommunen har forutsatt inntekt fra husleie på 2,4 mill kr fra foretaket.<br />
Saksopplysninger<br />
I rådmannens forslag er tilskuddene til alle foretakene beregnet slik: Tilskudd 2009 er korrigert for<br />
endret pensjonspremie fra 17,75 % i 2009 til 13,94 % i 2010. Ved beregningen er forutsatt at<br />
forholdet mellom lønn og andre driftsutgifter er 65/35. Til slutt er det hele justert med deflator.<br />
Denne beregningsmetoden gir kr 4 296 600 som ordinært driftstilskudd.<br />
Tilskuddet kommunen har foreslått til skolesvømming 2010 til Bodø Spektrum er budsjettert til kr<br />
1049 000. Dette er samme beløp som foretaket har forutsatt, mens kulturkontorets forslag til<br />
subsidier til treningstimer for barn og unge er halvparten av det foretaket har budsjettert med.<br />
Kommunens forslag til subsidiering i samtlige idrettsanlegg i 2010 er i underkant av 3,2 mill kr.<br />
Styrets budsjettforslag anslår et overskudd på ca 1,6 mill kr forutsatt at inntekter fra kommunens<br />
subsidieordning for treningstimer barn/unge er 2 mill kr og at kommunen krever kr 0 i husleie.<br />
Styrets forslag innebærer: Ved å motta ca 1 mill kr i subsidier til treningstimer slik som forutsatt av<br />
kulturkontoret og å betale 0,6 mill kr i husleie til kommunen vil foretakets budsjett balansere.<br />
Foretaket opplyser at faktisk timeantall utleie er på ca 8200 timer pr år til subsidierte<br />
treningsformål.<br />
Side 14
Av prislisten i kommunens budsjettforslag fremgår en fast brukerbetaling for barn og unge på kr<br />
79,- pr treningstime i idrettsanlegg. En tilsvarende fast subsidie pr treningstime på kr 130,- vil gi<br />
Spektrum en subsidieinntekt på ca 1 mill kr. Beregningen er basert på faktisk timetall for denne<br />
type treningsformål.<br />
Vurderinger<br />
Foretaket har forutsatt subsidier til treningstimer for barn og unge som er høyere enn det rammene<br />
for kulturbudsjettet tillater å fordele til ett enkelt idrettsanlegg. I påvente av kommunens utredning<br />
om bruken av idrettsanleggene, foreslår rådmannen å holde subsidieordningen for barn og unge<br />
utenfor driftsproblematikken i Bodø Spektrum KF og å avvente regnskapsresultat 2009 før kravet<br />
om husleiebetaling endres. Det bemerkes at det formelt sett ikke finnes vedtak om at husleiekravet<br />
skal gjelde etter 2009. Rådmannens forslag innebærer at foretaket mangler 1,8 mill kr for å få sitt<br />
budsjett i balanse.<br />
Konklusjon og anbefaling<br />
Rådmannen anbefaler formannskapet følgende<br />
Forslag til innstilling<br />
1. Bodø bystyre vedtar ordinært driftstilskudd 2010 til Bodø Spektrum KF kr 4 296 600<br />
2. Bodø kommune opprettholder kravet om husleie fra foretaket på kr 2 400 000<br />
3. Bodø bystyre ber styret utarbeide årsbudsjett ihht punkt 1 og 2 i dette vedtaket<br />
Saksbehandler: Edel Stemland<br />
Svein Blix<br />
rådmann<br />
Karin Bjune Sveen<br />
økonomisjef<br />
Trykte vedlegg:<br />
1 Oversendelsesbrev<br />
2 Årsbudsjett 2010<br />
Utrykte vedlegg:<br />
Ingen<br />
Side 15
odø spektrum T!<br />
- skapt for opplevelser<br />
:<br />
:<br />
Adresse Postboks 1 , 8088 Bodø<br />
Besøksadr .: Plassmyrveien, Bodø<br />
Telefon : 75 59 15 00<br />
Telefaks 75 59 15 01<br />
Epost firmapost@bodospektrum.no<br />
Bodø kommune<br />
Økonomikontoret v/Edel Stemland<br />
Postboks 319<br />
8001 Bodø<br />
Deres ref.: Edel Stemland Vår ref.: I. Håkestad Dato: 02.10.2008<br />
Budsjett 2010 - Bodø Spektrum KF<br />
Det vises til budsjettrundskriv datert 18.08.2009. Styret i Bodø Spektrum KF har gjort følgende<br />
vedtak:<br />
Styret godkjenner det foreslåtte budsjettet for Bodø Spektrum KF og presiserer følgende forhold:<br />
1)Foretaket budsjetterer med et driftstilskudd på kr. 4 257 000,- (2009-nivå) pluss deflator.<br />
2)Foretaket budsjetterer med tilskudd til skolesvømming på kr. 1 018 000 (2009-nivå) pluss deflator.<br />
3)Foretaket budsjetterer med subsidier for utleie til barn og unge på til sammen kr. 2 022 000,- Dette<br />
er subsidiebelopet som framkommer ut fra budsjettert pris- og aktivitetsnivå i idrettshallene. Det<br />
forutsettes at Spektrum subsidieres på lik linje med andre anlegg i kommunen.<br />
4)Det er uklarhet rundt husleia KF'et skal betale til kommunen for leie av kommunens bygg. Det<br />
forutsettes at en leieavtale med et realistisk husleienivå kommer på plass for 2010. Det er ikke<br />
budsjettert med husleie til Bodø kommune for 2010.<br />
5)Det sokes om investeringsmidler på til sammen 1,2 mill. kr. inkl. mva fra Bodø kommune til ENØKtiltak<br />
i Nordlandsbadet. Investeringen er en nødvendig_forutsetning.for utgiftssiden i driftsbudsjettet.<br />
6)Dersom staten innforer 8 % merverdiavgift på badelandbilletter fra og med 2010 , vil det budsjetterte<br />
resultatet reduseres med om lag 0, 7 mill . kr., for 2010. Et eventuelt overskudd i Bodø Spektrum KF<br />
disponeres av Bodø kommune , og kan for eksempel benyttes til å betale investeringskostnader på<br />
kommmunes bygg i Bodo Spektrum.<br />
Vedlagt følger budsjett 2010 for Bodø Spektrum KF.<br />
Med vennlig hilsen<br />
117<br />
^teinar Bang Hansen<br />
Daglig leder<br />
www.bodospektrum.no<br />
^^^^%=\ .tilllll.<br />
ilandsbad,,^ nordlandshallen<br />
#Miwoh<br />
boda<br />
Side 16
BUDSJETT 2010 - BODØ SPEKTRUM KF<br />
Forslaget til budsjett for 2010 er satt opp med inntekter kr.26 220 000,- og utgifter kr. 24 579 000,- Det<br />
budsjetteres med et årsresultat på kr. 1 641 000-. Dersom det tas hensyn til eventuell innføring av<br />
merverdiavgift (8 %) på badelandbilletter fra 2010, vil overskuddet bli redusert til vel 0,9 mill. kr. Et eventuelt<br />
overskudd i Bodø Spektrum KF disponeres av Bodø kommune, og kan for eksempel benyttes til å betale<br />
investeringskostnader på kommunens bygg i Bodø Spektrum.<br />
Utgifter<br />
Lønnsbudsjettet er lagt inn i lønnsnivå pr. 01.01.2010. Med tanke på lønnsoppgjøret i 2010 er det satt av en<br />
lønnsavsetning på 0,35 mill. kr. som tilsvarer ca. 5 % lønnsøkning for 2/3 av året. *)<br />
Utgiftene til lys og varme er den største utgiftsposten etter lønnsutgiftene. 12007 ble det regnskapsført vel 2,6<br />
mill. kr. til elektrisk strøm og fjernvarme, mens tilsvarende tall for 2008 var 3,3 mill. kr. For 2009 ble det<br />
budsjettert med til sammen 3,4 mill. kr. KF'et planlegger ENØK-tiltak for å redusere disse utgiftene, jfr. eget<br />
avsnitt om investeringer. For 2010 foreslås budsjettet til lys og varme redusert med 0,3 mill. kr i forhold til<br />
budsjett 2009. Dette forutsetter at ENØK-tiltaket kan settes i verk rundt årsskiftet. I øvrige utgiftsposter er det<br />
bare gjort mindre justeringer i forhold til 2009. Det er ikke lagt inn rom for prisøkning i 2010.<br />
Husleia KF'et skal betale til Bodø kommune i 2009 er 2,4 mill.kr. og i tråd med bystyresak 07/31. Husleia har økt<br />
med til sammen 1,2 mill. kr. fra nivået i 2007. Dette har medført at økonomien i foretaket er anstrengt og<br />
likviditeten dårlig. Utgiftene budsjetteres stramt og inntektene er til dels budsjettert svært optimistisk, jfr.<br />
billettinntektene i Nordlandsbadet. Fastsettelsen av husleia er begrenset til 2009. For 2010 er det ikke vedtatt<br />
husleie til Bodø kommune, jfr. sak 07/31. Det foreligger ingen leieavtale mellom Bodø kommune og Bodø<br />
Spektrum KF som regulerer forholdet. Det er budsjettert 0 kr. i husleie i budsjett 2010.<br />
Inntekter<br />
Leieprisene i Nordlandshallen og Bodøhallen ble økt relativt mye fra og med 2009, og kom dermed opp på<br />
tilnærmet samme prisnivå som i kommunens egne idrettshaller. Brutto timepris er i 2009 340 kr. pr. time for<br />
trening for seniorer og for barn og unge. Det foreslås ingen prisendringer i idrettshallene fra og med januar<br />
2010, verken for trening eller for idrettsarrangementer. Prisøkning kan bli vurdert fra og med høstsesongen<br />
2010. Åpningen av utendørs kunstgressbaner kan få konsekvenser i forhold til etterspørselen på treningstimer i<br />
sommermånedene.<br />
Kommunen subsidierer treningstimene for barn og unge. Det forventes at Bodø kommune i 2010 vil subsidiere<br />
treningstimene for barn og ungdom i Spektrums haller på lik linje med andre anlegg. Således budsjetteres det<br />
med samme subsidiebeløp for barn og unge i 2010 som i 2009. Kommunens utredning om subsidieordningen<br />
som ble vedtatt igangsatt i fjor, foreligger ikke pr. dato.<br />
Prisene på kultur- og idrettsarrangementer i idrettshallene videreføres uendret fra 2009. Det innføres<br />
forskuddsbetaling av leie i forbindelse med konsert- kultur- og næringslivsarrangementer. Årsaken er et ønske<br />
om å redusere risikoen for Bodø Spektrum ved slike arrangementer.<br />
Billettinntektene i Nordlandsbadet har både i 2008 og 2009 vært budsjettert med svært optimistiske besøkstall<br />
og relativt høye priser sammenlignet med andre anlegg. For 2008 ble det en inntektssvikt på 0,8 mill.kr. Det<br />
ligger an til minst samme svikt i 2009. Fra og med 2009 ble prisene økt med 5 %. Det er sammenheng mellom<br />
prisnivå og besøkstall. Det synes uforsvarlig å foreslå ytterligere prisøkning fra 2010. For 2010 bør billettinntektene<br />
budsjetteres på et realistisk nivå, og er dermed redusert med 0,8 mill. kr. i forhold til budsjett 2009.<br />
Pr. dato er det ikke avklart fra statens side om det innføres 8 % mva på billettinntektene i badeland fra og med<br />
2010, jfr. NOU 2008 7. Det vil i så fall bety at KF'et må betale om lag 0,7 mill. kr. pr. år i mva til staten, uten at<br />
dette gir noen kompensasjon på utgiftssiden. Merverdiavgiften på 8 % kan dermed sees på som en ren<br />
utgiftsøkning/mindreinntekt for Bodø Spektrum KF.<br />
Side 17
OK-avdelingen i kommunen betaler 1018 000 kr. i 2009 for skolenes bruk av badeland til skolesvømming. Det<br />
er budsjettert med 1018 000 kr. pluss deflator (stipulert 4 %) for 2010. •)<br />
Driftstilskuddet fra kommunen ble i 2009 redusert med om lag 0,2 mill.kr. For 2009 er tilskuddet 4 257 000 kr.<br />
For 2010 budsjetteres det med 4 257 000 kr. pluss deflator (stipulert 4 %).•)<br />
il<br />
Siden vi pr. dato ikke vet størrelsen på deflator eller finansdepartementets beregning av forventet lønnsvekst neste år, har vi stipulert noen<br />
prosentsatser. Størrelsen på driftstilskudd og lønnsavsetning for 2010 kan justeres mot hverandre når statsbudsjettet er kjent<br />
Investeringer - ENØK-tiltak i Nordlandsbadet<br />
I samarbeid med organisasjonen Badelandene.no har Bodø Spektrum KF søkt Enova om støtte til et<br />
energiøkonomiseringsprosjekt i Nordlandsbadet. Totale kostnader til prosjektet er stipulert til 1,5 mill. kr. Det<br />
er søkt om 0,3 mill. kr. fra Enova og 1,2 mill. kr. søkes dekket av investeringsmidler fra Bodø kommune.<br />
Beløpene er inklusive mva. I prosjektet er det stipulert et reduksjonsmål / besparelse på 740 000 kWt pr. år.<br />
Det er først og fremst bruken av elektrisk strøm som kan reduseres. En tilleggseffekt vil være at<br />
kjemikaliebruken reduseres, og at bruken av fjernvarme også kan reduseres noe. Investeringen bør skje så nært<br />
årsskiftet 2009/2010 som mulig, slik at en kan oppnå tilnærmet full effekt i 2010.<br />
Å beregne besparelsen i kr. er vanskelig fordi prisen på elektrisk kraft og fjernvarme varierer relativt mye. F.<br />
eks. har prisen på elektrisk kraft variert fra 0,27 kr. til 0,59 kr. pr. kWT fra august 2008 til august i år. Prisen på<br />
fjernvarme har variert fra 0,30 kr til 0,69 kr. pr. kWt i samme tidsrom. Dersom vi velger en pris på 0,40 kr. pr.<br />
kWt, vil besparelsen tilsvare om lag 0,3 mill. kr. pr. år. I så fall vil hele investeringen være inntjent i løpet av 5<br />
år. Dersom prisene blir høyere, vil besparelsen bli større. Det kjøpes inn kjemikalier for nærmere 0,2 mill.kr. pr.<br />
år. Også her vil det bli en besparelse som ikke er tallfestet.<br />
Det søkes om investeringsmidler på 1,2 mill. kr. fra Bodø kommune for 2010 til ENØK-tiltak i Nordlandsbadet.<br />
Budsjett 2010 - Bodø Spektrum KF (tall i 1000 kr)<br />
Regnskap Budsjett Budsjett<br />
2008 *) 2009 2010<br />
Inntekter<br />
Billettinntekter Nordlandsbadet 6 917 8 225 7 425<br />
Utleieinntekter idrett 3 178 3 297 3 297<br />
Arrangement idrett 1 218 1 127 1 127<br />
Arrangement andre 1 210 1 304 1 304<br />
Refusjonsinntekter 3 622 3 781 4 710<br />
Subsidier for barn og unge 1 096 2 022 2 022<br />
Øvrige salgsinntekter 2 534 2 326 1 908<br />
Driftstilskudd 4 288 4 257 4 427<br />
Sum inntekter 24 063 26 339 26 220<br />
Utgifter<br />
Lønnskostnader 9 708 10 440 10 790<br />
Øvrige driftskostnader Badeland 7 823 9 096 6 942<br />
Øvrige driftskostnader Bodøhallen 2 395 2 395 1 689<br />
Øvrige driftskostnader Nordlandshallen 4 321 4 372 5 158<br />
Sum utgifter 24 247 26 303 24 579<br />
Driftsresultat -184 36 1641 -<br />
*) eksklusive "Sommer i Spektrum"<br />
Styrets vedtak<br />
Styret godkjenner det foreslåtte budsjettet for Bodø Spektrum KF og presiserer følgende forhold:<br />
1)Foretaket budsjetterer med et driftstilskudd på kr. 4 257 000,- (2009-nivå) pluss deflator.<br />
Side 18
2)Foretaket budsjetterer med tilskudd til skolesvømming på kr . 1 018 000 (2009- nivå) pluss deflator.<br />
3)Foretaket budsjetterer med subsidier for utleie til barn og unge på til sammen kr. 2 022 000,- Dette er<br />
subsidiebelØpet som framkommer ut fra budsjettert pris- og aktivitetsnivå i idrettshallene . Det forutsettes at<br />
Spektrum subsidieres på lik linje med andre anlegg i kommunen.<br />
4)Det er uklarhet rundt husleia KF'et skal betale til kommunen for leie av kommunens bygg. Det forutsettes at<br />
en leieavtale med et realistisk husleienivå kommer på plass for 2010. Det er ikke budsjettert med husleie til<br />
Bodø kommune for 2010.<br />
5)Det søkes om investeringsmidler på til sammen 1,2 mill.kr. inkl. mva fra Bodø kommune til ENØK- tiltak i<br />
Nordlandsbadet . Investeringen er en nødvendig forutsetning for utgiftssiden i driftsbudsjettet.<br />
6)Dersom staten innfører 8 % merverdiavgift på badelandbilletter fra og med 2010 , vil det budsjetterte<br />
resultatet reduseres med om lag 0, 7 mill. kr . for 2010 . Et eventuelt overskudd i Bodø Spektrum KF disponeres<br />
av Bodø kommune, og kan for eksempel benyttes til å betale investeringskostnader på kommunens bygg i<br />
Bodø Spektrum.<br />
Side 19
Økonomikontoret<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
20.10.2009 58628/2009 2009/6297 145<br />
Saksnummer Utvalg<br />
Møtedato<br />
09/140 Formannskapet 23.11.2009<br />
Bystyret 10.12.2009<br />
Bodø kirkelige fellesråd. Budsjett 2010<br />
Sammendrag<br />
Vedlagt følger budsjett 2010 og investeringsplan 2010-2013 Bodø kirkelige fellesråd. Fellesrådet<br />
søker om driftstilskudd kr 23 016 100. Beløpet er tilskudd-09 prisjustert 3 % pluss søknad om<br />
tillegg kr 1 252 000. Rådmannens forslag er kr 21 327 100. Tilleggssøknaden er avslått.<br />
Saksopplysninger<br />
BKPs pensjonssats 2010 er satt ned til 13,94 %. Rådmannens beregning er gjort slik: Tilskudd 2009<br />
fordeles på lønn og andre kostnader i forholdet 65/35, lønn justeres for pensjonsendringene og<br />
deretter økes det hele med deflator 3,1 %.<br />
Fellesrådet søker om økt driftstilskudd på kr 1 252 000 som følge av nye tiltak. Økningen er:<br />
-styrking av kirkelig virksomhet som følge av befolkningsvekst kr 420 000<br />
-styrking av kirkegårdsdrift som følge av økt tjenesteomfang/areal kr 280 000<br />
- tiltak for økt arbeid for flyktninger kr 100 000<br />
-kompensasjon for manglende dekning lønnsvekst 2008 kr 452 000<br />
Fellesrådets investeringer 2010-2013 er tatt inn i rådmannens forslag. Fellesrådet ønsker i tillegg å<br />
orientere bystyret om utredning angående kulturfløy i Bodø domkirke.<br />
Konklusjon og anbefaling<br />
Rådmannen anbefaler formannskapet følgende<br />
Forslag til innstilling<br />
Bodø bystyre vedtar driftstilskudd 2010 til Bodø kirkelige fellesråd på kr 21 327 100<br />
Saksbehandler: Edel Stemland<br />
Svein Blix<br />
rådmann<br />
Karin Bjune Sveen<br />
økonomisjef<br />
Trykte vedlegg:<br />
1 Forslag til budsjett<br />
Utrykte vedlegg:<br />
Ingen<br />
Side 20
Side 21
Side 22
Side 23
Side 24
Side 25
Side 26
Økonomikontoret<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
29.10.2009 60777/2009 2009/3270 151<br />
Saksnummer Utvalg<br />
Møtedato<br />
09/141 Formannskapet 23.11.2009<br />
Bystyret 10.12.2009<br />
Økonomiplan 2010-2013. Rådmannens forslag til<br />
prioriteringer for kommunens drift og investeringer.<br />
Sammendrag<br />
Trykt dokument, Rådmannens forslag til økonomiplan 2010-2013 viser prioriteringene for de ulike<br />
driftsområdene og for investeringene.<br />
Hovedprioriteringene framgår av kapittel 4, hvor også kommunens handlefrihet i perioden er<br />
vurdert. Avdelingsvise kapitler er i overensstemmelse med hovedføringene som er presentert i<br />
kapittel 4. Det fremgår her særskilt hvilke omprioriteringer og salderinger som er foretatt i<br />
avdelingens bidrag samt vesentlige inntektsendringer samt en framskrivning av kommunens<br />
handlefrihet i perioden.<br />
Bystyrets vedtak fra perspektivmeldingen i juni 2009 er fulgt opp. De planrammer som der ble lagt<br />
medførte et betydelig effektiviseringskrav for avdelingene som er innarbeidet i budsjettforslaget.<br />
Alle tall er basert på faktisk pris- og lønnsnivå pr 1.1.2010 samt innarbeidet med endringer som<br />
følger av statsbudsjettet.<br />
Budsjettet for helse- og sosialavdelingen er gjennomgått mht fordeling til de enkelte enhetene ut fra<br />
produksjonskrav. For hjemmetjenestene betyr dette at budsjettet er fordelt etter antatt vedtaksnivå<br />
pr 1.1.2010, og for institusjonene er fordelingen gjort etter vurdering av nødvendig bemanning for å<br />
sikre vedtatte kapasitet, dvs antall plasser, og med hensyn til de enkelte enhetenes fysiske utforming<br />
i form av antall plasser pr avdeling og bosone. Til sammen foreslår rådmannen å øke netto budsjett<br />
for avdelingen med 6,7 mill kr som i hovedsak skyldes vedtaksvekst, buffer for å møte spesielle<br />
brukersituasjoner og økning i grunnbemanning. Det er samtidig stilt strengere krav til praksis ved<br />
innleie ved fravær som følge av at grunnbemanning er økt.<br />
Perspektivmeldingens ramme for framtidige låneopptak har ikke vært mulig å oppnå uten<br />
betydelige inngrep i allerede vedtatte investeringsplan. Rådmannen har derfor foreslått noen<br />
endringer som i hovedsak omfatter oppdaterte kostnader for igangsatte prosjekter og noen<br />
forskyvninger i tidsplaner. Dersom ytterligere prosjekter skal legges inn, bør andre prosjekter som<br />
ennå ikke er igangsatt tas ut.<br />
Saksopplysninger<br />
Perspektivmeldingen viste en mulig underbalanse i framtidige budsjett dersom ikke<br />
utgiftsreduksjoner ble foretatt. Samtidig ble forventete befolkningstall beregnet i forhold til<br />
endringer i utgiftsbehov. Dette medførte en liten vekst i budsjettrammen for målgruppen under 6 år,<br />
en reduksjon i budsjettrammen for 6-15 år, og en betydelig vekst i rammen for tjenester til de over<br />
80 år. Avdelingens planrammer ble tilsvarende korrigert for dette.<br />
Side 27
Statsbudsjettet har i all hovedsak gitt et samlet skatt og rammetilskudd som forventet i<br />
perspektivmeldingen. Noen økte forventninger til tjenester for blant annet skole har gitt ytterligere<br />
press på kommunens handlefrihet. For øvrig ga ikke statsbudsjettet ny handlefrihet for kommunen.<br />
Investeringsplanen for 2010-2013 er ambisiøs, og utover den planrammen som ble gitt i<br />
perspektivmeldingen. De er likevel i hovedsak oppdateringer av tidligere vedtatte prosjekter som er<br />
foretatt. I tillegg er ny informasjon og oppdaterte kostnadsrammer for kulturkvartalet lagt inn. Dette<br />
prosjektet blir en klar hovedprioritering i perioden. Konsekvenser i form av drift, både<br />
bygningsmessig og personellmessig, er ikke kjent og derfor ikke lagt inn. Det vil derfor være en<br />
utfordring å få kommende driftsrammer tilpasset i perioden etter denne økonomiplanen, dvs 2014-<br />
2015.<br />
Rådmannens forslag til økonomiplan for 2010-2013 har et optimistisk inntektsanslag som på flere<br />
punkter kan vise seg å være overvurdert. I tillegg legges det ikke opp til reserver eller avsetninger til<br />
å kunne håndtere ekstraordinære forhold som kan oppstå i løpet av året. Målsettingen om positivt<br />
netto driftsresultat i prosent av samlede inntekter er ikke oppnådd i 2010. Budsjettet legges likevel<br />
fram på en slik måte at balansekravet i kommuneloven er oppfylt, det vil si at utgifts og<br />
inntektsramme balanserer.<br />
Konklusjon og anbefaling<br />
Rådmannen anbefaler bystyret å vedta forslag til økonomiplan 2010-2013 slik det framkommer av<br />
trykt dokument.<br />
Forslag til innstilling<br />
1. Rådmannens forslag til drifts- og investeringsbudsjett for 2010-2013 vedtas.<br />
2. Betalingssatser for kommunale tjenester endres slik det framgår av trykt dokument, vedlegg<br />
1.<br />
Svein Blix<br />
rådmann<br />
Saksbehandler: Karin Bjune Sveen og Jon Erik Anti<br />
Karin Bjune Sveen<br />
økonomisjef<br />
Trykte vedlegg:<br />
Rådmannens forslag til økonomiplan 2010-2013 med vedlegg.<br />
Side 28
Rådmannens forslag<br />
Økonomiplan 2010-2013<br />
Årsbudsjett 2010<br />
0<br />
Side 29
Rådmannens forslag<br />
1 Innledning ........................................................................................................................................2<br />
2 Langsiktige rammebetingelser og utviklingstrekk.......................................................................3<br />
2.1 Hovedtrekkene i den økonomiske politikken.............................................................................3<br />
2.2 Utfordringer for Bodø kommune ...............................................................................................4<br />
2.3 Statsbudsjettet for 2010..............................................................................................................5<br />
2.4 Befolkningsutvikling..................................................................................................................7<br />
3 Inntekts- og utgiftsberegninger......................................................................................................9<br />
3.1 Skatt og rammetilskudd..............................................................................................................9<br />
3.2 Øvrige driftsinntekter ...............................................................................................................10<br />
3.3 Finansforvaltning .....................................................................................................................11<br />
3.4 Felleskostnader og avtaler........................................................................................................12<br />
3.5 Lønns- og prisforutsetninger ....................................................................................................15<br />
4 Hovedprioriteringer drift .............................................................................................................17<br />
4.1 Overordnede mål og føringer for økonomiplanen....................................................................17<br />
4.2 Prioriteringer og salderinger i budsjett 2010............................................................................17<br />
4.2. Handlefrihet i økonomiplanperioden ......................................................................................18<br />
5 Administrasjon og fellestjenester.................................................................................................21<br />
5.1 Mål og utfordringer i perioden 2010-2013...............................................................................21<br />
5.2 Budsjettramme 2010 ................................................................................................................22<br />
5.3 Tiltak og prioriteringer i 2010..................................................................................................23<br />
6 Oppvekst- og kulturtjenester .......................................................................................................24<br />
6.1 Mål og utfordringer i perioden 2010-2013...............................................................................24<br />
6.2. Budsjettramme 2010 ...............................................................................................................25<br />
6.3 Tiltak/prioriteringer i 2010.......................................................................................................26<br />
7 Helse- og sosialtjenester................................................................................................................32<br />
7.1 Mål og utfordringer i perioden 2010-2013...............................................................................32<br />
7.2 Budsjettramme 2010 ................................................................................................................33<br />
7.3 Tiltak og prioriteringer 2010....................................................................................................34<br />
8 Tekniske tjenester .........................................................................................................................39<br />
8.1 Mål og utfordringer i perioden 2010-2013...............................................................................39<br />
8.2 Budsjettramme 2010 ................................................................................................................39<br />
8.3 Tiltak og prioriteringer 2010....................................................................................................41<br />
9 Eiendom..........................................................................................................................................44<br />
9.1Mål og utfordringer i perioden 2010-2013................................................................................44<br />
9.2 Budsjettramme 2010 ................................................................................................................46<br />
9.3 Tiltak og prioriteringer 2010....................................................................................................46<br />
10 Interne bedrifter..........................................................................................................................48<br />
10.1 Bodø Bydrift...........................................................................................................................48<br />
10.2 Bodø Byggservice ..................................................................................................................49<br />
11 Investeringer................................................................................................................................51<br />
11.1 Investeringsmessige utfordringer og prioriteringer................................................................51<br />
11.2 Rådmannens forslag ...............................................................................................................52<br />
Vedlegg: 1. Prisliste..........................................................................................................................59<br />
Vedlegg: 2. Forklaring til prioriterte investeringsprosjekter A-D ..............................................64<br />
Vedlegg: 3. Uprioriterte investeringer ...........................................................................................70<br />
Vedlegg: 4. Driftsproblemer som ikke er innarbeidet ..................................................................72<br />
Vedlegg: 5. Økonomiske oversikter................................................................................................74<br />
Vedlegg: 6. Fondsoversikt................................................................................................................78<br />
Vedlegg: 7. Avtaler/tilskudd............................................................................................................79<br />
1<br />
Side 30
Rådmannens forslag<br />
1 Innledning<br />
Kommunen står overfor betydelige utfordringer de neste årene med å tilpasse drift og investeringer<br />
til forventede og påregnelige inntekter. En av grunnene er at kommunen har vært gjennom en<br />
periode med sterk vekst både i budsjettenes inntekts- og utgiftsider. En annen grunn er at den<br />
økonomiske veksten etter finanskrisen ser ut til å bli lavere enn hva den har vært. Selv om<br />
kostnadene økte som følge av tendenser til oppheting av økonomien, viste kommunens regnskaper<br />
overskudd. I perioden 2002-2007 hadde kommunen et samlet regnskapsmessig overskudd på til<br />
sammen ca 265 mill kr. Men store deler av overskuddet skyldes såkalte positive premieavvik med<br />
tilsvarende økning i kommunens pensjonsgjeld. Store deler av overskuddene er således ikke reelle<br />
overskudd.<br />
Tendensene til overoppheting av norsk økonomi i løpet av 2006-2007 førte til at regjeringen<br />
strammet til finanspolitikken betydelig i det økonomiske opplegget for 2008. Også kommunene fikk<br />
merke innstramningen. Utviklinga av finanskrisen i andre halvår forverret økonomien for<br />
kommunene ytterligere. Det rammet også Bodø kommune i form av svikt i skatteinntektene, økte<br />
renter, fall i verdiene på fastrentepapirer og nedgang i aksjekursene. Regnskapet for 2008 viste et<br />
underskudd på 9,2 mill kr. Underskuddet ville ha vært betydelig større hvis ikke kommunen hadde<br />
brukt engangspenger (premiefond og disposisjonsfond) på 44 mill kr, og uten et positivt<br />
premieavvik på 48 mill kr.<br />
Mangel på balanse mellom inntekter og utgifter i 2008 preget også i stor grad budsjettopplegget for<br />
2009. Statens bevilgninger til kommunene tok bare i begrenset grad hensyn til problemene<br />
kommunene hadde i 2008, som også førte med seg et ”overheng” av økte kostnader inn i 2009.<br />
Regjeringen endret finanspolitikken i en mer ekspansiv retning som følge av finanskrisen etter<br />
nyttår. Kommunene fikk økte tilskudd til ekstraordinært vedlikehold, og økte bevilgninger til å<br />
dekke opp for forventet svikt i skatteinntektene. Regnskapet for andre tertial 2009 peker mot et<br />
underskudd på ca 20 mill kr for Bodø kommune. Det er ikke inntektene som svikter, men<br />
utgiftsnivået som er for høyt.<br />
I bystyresak 09/91 ”Perspektivmelding 2010-2019. Prognoser og rammebetingelser for<br />
økonomiplanen for 2010-2013” ble det vedtatt rammer som skal sikre kommunens selvstendighet<br />
og handlefrihet i et langsiktig perspektiv. Et viktig del av opplegget består i å tilpasse<br />
utgiftsrammene til endringer i befolkningens alderssammensetning og statens tilskudd slik det er<br />
bygd i rammefinansieringen. En annen del av tilpasningen består i å styre investeringene slik at<br />
veksten i kommunens gjeld blir bærekraftig i et langsiktig perspektiv. Veksten i skatter og<br />
rammetilskudd skal både kunne finansiere økte utgifter som følge av befolkningsvekst, endringer i<br />
befolkingens aldersammensetning, samt økte renter og avdrag.<br />
For perioden 2010-2013 ble det vedtatt nye lån på til sammen 679 mill kr fordelt med 229 mill kr i<br />
2010 og 150 mill kr for hvert av de øvrige årene i perioden. I forslaget til økonomiplan er det<br />
foreslått investeringer med unntak av VA-sektoren og startlån som til sammen forutsetter 769 mill<br />
kr i nye lån. Det økte lånebehovet er hovedsakelig en følge av økte kostnadsanslag. Økning i lånene<br />
vil bidra til å øke presset på driften ytterligere de kommende årene.<br />
Rådmannens forslag til budsjett for 2010 følger i all hovedsak de vedtatte driftsrammene. Rammen<br />
til helse- og sosialformål foreslås økt med ca 7 mill kr på grunn av de utfordringer kommunen står<br />
overfor på dette området. Regjeringens forslag til statsbudsjett for 2010 gir ikke grunnlag for å øke<br />
aktiviteten utover de rammene som ble trukket opp i bystyresak 09/91, selv om regjeringen for<br />
neste år legger opp til fortsatt ekspansiv finanspolitikk med en reell vekst i kommunesektorens<br />
samlede inntekter på 8 mrd kr som er 2 mrd mer enn i kommuneproposisjonen. Bare vel halvparten<br />
av veksten er i form av frie inntekter, resten er i form av bundne midler til allerede vedtatte<br />
reformer.<br />
2<br />
Side 31
Rådmannens forslag<br />
Hovedutfordringen for kommunen de neste årene blir å forsvare driftsnivået kommunen allerede har<br />
i dag, tilpasse tjenestetilbudet til endringer i befolkningens aldersammensetning, og gjennomføre<br />
allerede vedtatte investeringsplaner. For at kommunen skal kunne gi et fortsatt godt tjenestetilbud,<br />
utvikle og gjennomføre planer som bidrar til god stedsutvikling, må kommunen også evne å utvikle<br />
kommunen til en attraktiv arbeidsplass for medarbeidere med god kompetanse. Det vil også være<br />
viktig å redusere sykefravær og unngå uførhet. Utsiktene for norsk økonomi de neste årene ser ikke<br />
ut til å peke i retning av sterk vekst i bevilgningene til kommunal sektor.<br />
2 Langsiktige rammebetingelser og utviklingstrekk<br />
2.1 Hovedtrekkene i den økonomiske politikken<br />
I økonomiplanen for 2009-2012 pekte vi på at norsk økonomi trolig var i ferd med å bli utsatt for et<br />
”økonomisk sjokk” som følge av finanskrisen, og at virkningene så ut til å bli kraftigere enn hva<br />
regjeringen la til grunn for sitt økonomiske opplegg for 2009. Derfor ville det være rom for en noe<br />
mer ekspansiv finanspolitikk for 2009.<br />
I perioden januar/februar ble det økonomiske opplegget endret. Økonomien skulle stimuleres<br />
gjennom en betydelig mer ekspansiv finanspolitikk. Bevilgningene til statlige virksomheter og til<br />
kommunene ble økt kraftig. Bodø kommune fikk ca 31 mill kr i ekstraordinære tilskudd til<br />
vedlikehold mv, og 8,5 mill kr i økte rammetilskudd. Dessuten mottok kommunen 8,9 mill kr til<br />
kompensasjon for bortfall av skatteinntekter fordi det var forventet at finanskrisen ville føre til fall i<br />
samlet verdiskapning.<br />
For å motvirke at økte renter i pengemarkedet, som følge av uroen i finansmarkedene, skulle føre til<br />
en generell renteoppgang, økte Norges Bank bankenes rammer for lån i sentralbanken. Dessuten ble<br />
utlånsrenten til bankene redusert fra 5,75 % i september 2008 til 1,25 % i mai 2009. Bankene fikk<br />
også muligheten til å styrke egenkapitalen gjennom lån fra staten. Kommunalbankens egenkapital<br />
ble styrket for å opprettholde et høyt investeringsnivå i kommunesektoren. Bedriftene fikk adgang<br />
til å tilbakeføre underskudd i 2008 og 2009 mot tidligere års overskudd. Det ble videre foretatt<br />
lempinger i avskrivningsreglene for maskiner og utstyr for å dempe overskuddskatten. Samlet ble<br />
det iverksatt betydelige motkonjunkturtiltak for å holde produksjon og verdiskapning oppe og<br />
dermed hindre økt arbeidsledighet.<br />
Norsk økonomi preges fortsatt av det internasjonale konjunkturtilbakeslaget. Men flere tegn tyder<br />
på en bedre økonomiske utvikling i 2009 enn hva prognosene ved inngangen til året tilsa.<br />
Situasjonen i finansmarkedene har bedret seg betraktelig, og er i ferd med å normaliseres.<br />
Nedgangen i den økonomiske aktiviteten hos viktige handelspartnere ser ut til å bli snudd til<br />
oppgang tidligere enn antatt. I norsk økonomi er det særlig husholdningens etterspørsel og<br />
oljesektorens investeringer som har utviklet seg sterkere enn tidligere antatt. Veksten i<br />
fastlandsøkonomien anslås nå til vel 2 % for 2010. Det er en oppjustering på 1,25 % i forhold til<br />
anslaget i Revidert Nasjonalbudsjett for 2009. Også arbeidsmarkedet har utviklet seg klart bedre i år<br />
enn tidligere antatt. Arbeidsledigheten anslås nå til ca 3,25 % i år og 3,75 % i 2010. Til<br />
sammenlikning er ledigheten i OECD området på 8-10 % i de aller fleste av landene.<br />
Utsiktene for norsk økonomi for 2010 er både bedre enn tidligere anslått, og bedre enn for mange av<br />
våre viktige handelspartnere. Noen av eksportnæringene står imidlertid fortsatt overfor svak og<br />
sviktende etterspørsel. Det er en av grunnene til at arbeidsledigheten er forventet å øke i 2010.<br />
Derfor har regjeringen også lagt opp til en fortsatt ekspansiv finanspolitikk i 2010. Regjeringen har<br />
ytterligere trappet opp bruken av oljeinntektene slik at det oljekorrigerte budsjettunderskuddet er på<br />
vel 154 mrd kr. Det er vel 44 mrd kr høyere enn hva handlingsregelen skulle tilsi. Etter hvert som<br />
veksten i økonomien tiltar, vil finanspolitikken strammes til for å unngå en særnorsk prisstigning.<br />
En særnorsk pristigning med økte renter og høy kronekurs vil forverre konkurransesituasjonen for<br />
3<br />
Side 32
Rådmannens forslag<br />
eksport- og importkonkurrerende næringer og bidra til å øke arbeidsledigheten på kort sikt, og<br />
redusere samlet verdiskapning på lengre sikt.<br />
Over tid bestemmes handlingsrommet i budsjettpolitikken i hovedsak av utviklingen av<br />
skattegrunnlagene, bindinger i statsbudsjettets utgifts- og inntektsside fra tidligere vedtak, og av<br />
avkastning på kapitalen i Statens pensjonsfond utland. Bruken av oljeinntekter er nå brakt opp på et<br />
nivå som ligger over hva som er forsvarlig i et langsiktig perspektiv. Utgiftene innfor en rekke<br />
etablerte velferdsordninger er styrt av regelverk som bl.a. innebærer at demografiske endringer slår<br />
direkte ut på statsbudsjettets utgiftside. Det betyr at utgiftene til alderspensjonister og uføre vil<br />
fortsette å øke kraftig de neste årene slik lover og regelverk nå er utformet. Dersom det ikke er vilje<br />
eller flertall til å øke personskattene, avgifter og brukerbetaliner utover dagens nivå, vil veksten i<br />
øvrige utgifter på statsbudsjettets utgiftside måtte reduseres for å unngå for sterk økning i renter og<br />
kronekurs de neste årene. Dette er ingen enkel oppgave. Det vil heller ikke være lett å foreta<br />
reduksjoner i pensjoner og sosiale ytelser. Derfor vil eventuelle innstramninger i statsbudsjettets<br />
utgiftside trolig også ramme kommunesektoren siden kommunesektoren utgjør en betydelig del av<br />
<strong>offentlig</strong> sektor.<br />
2.2 Utfordringer for Bodø kommune<br />
Utviklinga av finanskrisen i andre halvår i 2008 førte til økte lånerenter for kommunene og fall i<br />
aksjekurser og verdiene på fastrentepapirer. Sammen med svak skatteinngang de siste månedene<br />
bidro det til underskudd i regnskapet for 2008. Det var ventet at fall i samlet verdiskapning og økt<br />
arbeidsledighet utover i 2009 også ville redusere veksten i kommunens skatteinntekter vesentlig i<br />
2009 sammenliknet med vedtatt budsjett.<br />
Regjeringens tiltak har imidlertid bidratt til at Bodø samfunnet bare i begrenset grad har blitt<br />
påvirket negativt av finanskrisen og konjunkturtilbakegangen som følge av finanskrisen. Offentlig<br />
sektor står for en relativt stor del av sysselsettinga i Bodø. Store deler av næringslivet er dessuten<br />
avhengig av husholdningenes kjøpekraft og av etterspørselen etter varer og tjenester fra statlige<br />
etater, fylkeskommunen og kommunen. Trolig er det relativt få som har redusert forbruket av frykt<br />
for å bli arbeidsledig. Aktivitetsnivået har generelt lagt relativt høyt. Trolig var det bare de første<br />
månedene at bygg og anlegg merket fall i ordretilgangen.<br />
Når to måneder av året gjenstår, ser det ut til at kommunens skatteinntekter vil bli ca 12-15 mill kr<br />
lavere enn skatteanslaget i budsjett 2009. I januar ble skatteinntektene med bakgrunn i regjeringens<br />
tiltakspakke overfor kommunene anslått til å svikte med 50 mill kr. Et eventuelt regnskapsmessig<br />
underskudd i 2009 vil primært være forårsaket av overskridelser på driftsbudsjettene og ikke av<br />
sviktende inntekter. Det er således kostnadsvekst og utgiftspress som er den største utfordringen for<br />
kommunen.<br />
Kommunens budsjetter for de neste årene preges av et høyt aktivitetsnivå. Alle kjente inntekter er<br />
tatt i bruk til å finansiere løpende drift, og til å dekke renter og avdrag på gjeld. Kommunen har<br />
ingen reserver til å møte uforutsette hendelser utover de fondsavsetninger som er foretatt med<br />
bakgrunn i tidligere års overskudd. Investeringsaktiviteten er høy og vil, hvis den videreføres,<br />
medføre at lånegjelden fortsetter å øke. Utgiftene til både drift og investeringer er allerede, et år<br />
etter at finanskrisen rammet Norge, på nytt under press som følge av et høyt aktivitetsnivå lokalt.<br />
Skatt og rammetilskuddene vil de neste årene kunne øke som følge av forventet befolkningsvekst<br />
og nye skatteytere. Det er imidlertid få tegn som tyder på at det nå er ledig kapasitet i<br />
arbeidsmarkedet lokalt, og at sysselsettingen i Bodø dermed vil øke mer en den generelle veksten<br />
etter hvert som konjunkturene tar seg opp. For 2010 vil lave renter i 2009 og 2010 gi et positivt<br />
bidrag til økte skatter, slik som antydet i Nasjonalbudsjettet. Etter hvert som konjunkturene tar seg<br />
opp og rentene øker til et mer normalt nivå på 5-6 %, vil også renteøkningen bidra til å dempe<br />
veksten i kommunens skattegrunnlag. Økt opplåning fra husholdningene i 2009 og 2010, som en<br />
4<br />
Side 33
Rådmannens forslag<br />
følge av lav rente og forventninger om fortsatt god reallønnsvekst, vil også føre til at<br />
fradragspostene øker og dermed dempe veksten i kommunens skattefundament på sikt.<br />
De varslede innstramninger i <strong>offentlig</strong>e budsjetter vil for det første kunne føre til lavere direkte<br />
vekst i skatter og rammetilskudd, for eksempel ved at det kommunale skatteøret reduseres. Fordi<br />
<strong>offentlig</strong> sektor utgjør en relativt stor del av det samlede arbeidslivet i Bodø, vil innstramming i<br />
<strong>offentlig</strong>e budsjetter påvirke kommunens inntekter i negativ retning både direkte og indirekte.<br />
Utsiktene for de nærmeste årene tilsier derfor at både veksten i driftsutgifter og investeringer bør<br />
reduseres for at kommunen skal kunne holde kontroll over egen økonomi.<br />
Ved inngangen til 2009 var det ventet at finanskrisen ville gjøre det lettere for kommunen å<br />
rekruttere medarbeidere til fagområder der kommunen konkurrerer med privat sektor. Det ser ikke<br />
ut til å være tilfelle. Mangel på tilgang på ny ingeniørkompetanse er merkbar, og kan også føre til at<br />
kommunens investeringsaktivitet må dempes i forhold til de planer som foreligger. Finanskrisen ser<br />
derfor ikke ut til å redusere de utfordringer kommunens står overfor i arbeidsmarkedet, verken på<br />
kort eller lang sikt. Kommunen vil fortsatt stå overfor betydelige utfordringer med å rekruttere nye<br />
kompetente medarbeidere de kommende årene i takt med endrede brukerbehov og endringene i<br />
aldersammensettingen blant ansatte.<br />
2.3 Statsbudsjettet for 2010<br />
I det følgende gir vi en kort oppsummering av de viktigste forhold i regjeringens forslag til<br />
statsbudsjett som har konsekvens for kommunen. Regjeringen legger opp til reell vekst i<br />
kommunesektorens samlede inntekter på om lag 8,0 mrd kr i 2010, eller 2,60 %. Veksten er regnet<br />
fra anslått inntektsnivå i revidert nasjonalbudsjett 2009. Av denne veksten kommer 4,2 mrd kr i frie<br />
inntekter, jfr tabell under.<br />
Frie inntekter 4,20<br />
Øremerkede overføringer 2,80<br />
Forsterket opplæring m.m. 0,70<br />
Gebyrinntekter 0,20<br />
Samlede inntekter 8,00<br />
Veksten i de frie inntektene skal i hovedsak gå til:<br />
- Merutgifter knyttet til den demografiske utviklingen for kommunesektoren anslått til 1,5 mrd kr.<br />
- Flere årsverk innenfor pleie og omsorg og nytt mål om 12 000 nye årsverk fra 2008 til 2015.<br />
- Økning av undervisningstimetallet med en uketime og åtte timer gratis leksehjelp i SFO på 1. – 4. trinnet. 235,8<br />
mill kr er lagt inn i 2010.<br />
- På barnetrinnet i grunnskolen er det fra skoleåret 2009/2010 innført to timer fysisk aktivitet, dette blir kompensert<br />
med 68,9 mill kr i 2010.<br />
- I 2009 ble det frigjort 430 mill kr til å finansiere tidlig innsats i norsk/samisk og matematikk på 1-4 trinnet fra<br />
høsten 2009. I 2010 kompenseres kommunene med 620,6 mill kr.<br />
- Det skal fremdeles være midler til frukt og grønt i skolene.<br />
- Styrking av samhandlingsreformen med 230 mill kr.<br />
- Legge til rette for en styrking av barnevernet med 400 årsverk.<br />
De øremerkede overføringene øker med 2,8 mrd kr, der det meste går til barnehagesektoren i form<br />
av økt tilskudd og til volumvekst for ressurskrevende tjenester.<br />
Regjeringen foreslår at den kommunale skattøren for personlige skattytere holdes uendret fra 2009<br />
på 12,80 % i 2010. Selv med uendret skattøre anslås det relativt god vekst i skatt på inntekt og<br />
formue på 5,7 % for kommuneforvaltningen fra 2009 til 2010, fordelt med 5,9 % vekst for<br />
kommunene og 4,7 % vekst for fylkeskommunene. Den sterkere veksten for kommunene enn for<br />
fylkeskommunene skyldes at deler av økningen i de kommunale skattørene i opplegget for 2009 og<br />
avvikling av kommunal selskapsskatt, først virker inn på skatteinntektene i 2010. Videre anslås den<br />
5<br />
Side 34
Rådmannens forslag<br />
sterke rentenedgangen i 2009 å trekke opp veksten i kommunesektorens skatteinntekter med et<br />
etterslep i 2010.<br />
Barnehage<br />
Fra 2009 er det innført en lovfestet rett til barnehageplass. Regjeringen vil at alle skal få et<br />
barnehagetilbud med høy kvalitet til lav pris. Regjeringen vil videreføre maksimalgrensen for<br />
foreldrebetalingen nominelt inntil prisen er redusert til kr 1 750 (2005-kr) per måned.<br />
Maksimalprisen blir derfor i 2010 som i 2009, kr 2 330 per måned og kr 25 630 på årsbasis for en<br />
heltidsplass. Kunnskapsdepartementet foreslår å bevilge om lag 203,5 mill kr til dette formålet i<br />
2010. I statsbudsjettet for 2010 er det lagt til rette for etablering av totalt om lag 7 200 nye<br />
barnehageplasser i lokaler som kan være permanent eller midlertidig. Dette måltallet svarer til<br />
forventet økning i etterspørselen ved å føre videre maksimalprisen på foreldrebetalingen på samme<br />
nominelle nivå som i 2009 (1 500 plasser) og økning i barnehageutbyggingen som følge av<br />
befolkningsøkning (5 700 plasser). En regner med at disse plassene skal gi rom til 5 500 flere<br />
barn. Totalt foreslår regjeringen 463,5 mill kr til utbygging og drift av nye barnehageplasser.<br />
Grunnskole<br />
I statsbudsjettet for 2010 foreslår regjeringen å utvide undervisningstimetallet for 1. til 7. trinn<br />
med én uketime fra høsten 2010. Utvidelsen av antall undervisningstimer vil være et tiltak for å<br />
sikre elevene bedre læring og utvikling av grunnleggende ferdigheter. For å bidra til bedre læring<br />
gjennom tidlig innsats, vil regjeringen også innføre et tilbud om åtte timer gratis leksehjelp fordelt<br />
på 1. til 4. trinn. Dette vil være et målrettet tiltak for elever og foreldre som ønsker ekstra støtte i<br />
opplæringen. Regjeringen foreslår å bevilge 241 mill kr til å utvide undervisningstimetallet og til<br />
gratis leksehjelp. Av dette blir 235,8 mill kr lagt inn i rammetilskuddet til kommunene.<br />
På barnetrinnet i grunnskolen er det fra skoleåret 2009/2010 innført to timer fysisk aktivitet. I<br />
budsjettet for 2010 kompenseres kommunene for merutgiftene ved økning i rammetilskuddet i 2010<br />
på om lag 68,9 mill kr. I 2009 ble det frigjort 430 mill kr til tidlig innsats i norsk/samisk og<br />
matematikk på 1. til 4. trinn fra høsten 2009. I budsjettet for 2010 kompenseres kommunene for<br />
merutgiftene ved økning i rammetilskuddet i 2010 på om lag 620,6 mill kr.<br />
Bolig<br />
1. juli 2009 ble det innført et nytt regelverk for den statlige bostøtten. Den nye bostøtten medfører<br />
innsparinger på kommunenes sosialhjelpsbudsjetter og kommunale bostøtteordninger på<br />
om lag 30 % av kostnaden. Som i statsbudsjettet for 2009, vil det også i budsjettet for 2010 foretas<br />
uttrekk fra rammetilskuddet til kommunen. Av en samlet kostnadsøkning på 500 mill kr dekkes 150<br />
mill kr ved uttrekk fra rammetilskuddet.<br />
Fysioterapi<br />
Stortinget har ved behandlingen av St.prp. nr. 1 (2008–2009) for Helse- og omsorgsdepartementet,<br />
jfr Innst. S. nr. 11 (2008–2009), sluttet seg til at kommunenes finansieringsansvar for den<br />
avtalebaserte fysioterapitjenesten skal økes. Denne endringen vil gi et større samsvar mellom<br />
oppgaveansvar og finansieringsansvar for den avtalebaserte fysioterapitjenesten.<br />
De kommunale driftstilskuddenes andel av fysioterapeutenes inntekt og omsetning, skal samlet sett<br />
økes på bekostning av refusjonstakstene fra trygden. Omleggingen skal være provenynøytral for<br />
staten og kommunene samlet, og det skal overføres midler fra folketrygden til kommunene.<br />
Kommunene vil i 2010 og 2011 få overført midler som dekker merutgifter ved at driftstilskudd økes<br />
på grunn av denne omleggingen. Ved takstforhandlingene mellom staten, KS og Norsk<br />
Fysioterapeutforbund våren 2009, ble det fastsatt at 25 % av omleggingen skulle foretas avtaleåret<br />
2009/2010. Dette utgjør 110,7 mill kr for hele 2010. Disse midlene vil bli fordelt etter antall årsverk<br />
for avtalefysioterapeuter i kommunene, hentet fra KOSTRA- rapporteringen publisert juni 2009.<br />
Fra og med 2012 fordeles midlene etter helsenøkkelen i kommunenes rammetilskudd. Fra avtaleåret<br />
2010/2011 skal omleggingen videreføres, og det vil bli overført ytterligere midler fra folketrygden<br />
til kommunene for annet halvår 2010. Dette vil regjeringen komme tilbake til.<br />
6<br />
Side 35
Rådmannens forslag<br />
Omsorg<br />
Regjeringen foreslår en styrking av midler til oppfølging av samhandlingsreformen på 273<br />
mill kr i 2010, herunder 240 mill kr til forebyggende helsetjenester og 33 mill kr til forskning. I<br />
tillegg foreslås det å videreføre 96 mill kr til samhandlingstiltak fra 2009. Samlet foreslås det<br />
bevilget 369 mill kr til samhandlingstiltak i 2010. Den foreslåtte styrkingen av forebyggende<br />
helsetjenester inneholder 230 mill kr i styrking av de frie inntektene til kommunene på Kommunalog<br />
regionaldepartementets budsjett. Målsetningen er å benytte og videreutvikle dokumenterte tiltak,<br />
som bidrar til å forebygge risiko for funksjonstap og som påvirker individets egenmestring og<br />
reduserer risikoen for sykdomsutvikling. Midlene skal også nyttes til oppbygging av systemer i<br />
kommunene som gir oversikt over helsetilstanden samt faktorer som påvirker helsen. Det forutsettes<br />
at kommunene forankrer forebyggingsinnsatsen i kommunale planer.<br />
Rentekompensasjon for skoleanlegg<br />
Ordningen ble i statsbudsjettet for 2009 utvidet med sikte på en investeringsramme på 15 mrd kr<br />
fordelt over åtte år. 3 mrd kr av rammen ble faset inn i 2009. Regjeringen foreslår at ytterligere 2<br />
mrd kr av rammen fases inn i 2010, jf. forslag til romertallsvedtak VI. Provenyeffekten av dette er<br />
på 28 mill kr. Det foreslås en samlet bevilgning for posten på 485,3 mill kr i 2010. Bevilgningen går<br />
til å dekke renteutgifter knyttet til investeringsrammen på 15 mrd kr som ble gitt i perioden 2002–<br />
2007, samt renteutgifter knyttet til de nye investeringsrammene for 2009 og 2010.<br />
Ressurskrevende tjenester<br />
Med bakgrunn i den sterke veksten i toppfinansieringstilskuddet de siste årene, økes vekstanslagene<br />
for antallet mottakere, og for utgifter per mottaker. I tillegg foreslår regjeringen å øke<br />
innslagspunktet noe utover prisstigningen og redusere kompensasjonsgradene fra 85 % til 80 %.<br />
Dette gir samlet sett et anslag på vekst i utgiftene på 8,8 % nominelt eller 5,4 % reelt i forhold til<br />
faktisk utbetaling i 2009. Det budsjetteres med 4 350 mill kr i 2010, som er en økning på 1 065 mill<br />
kr i forhold til saldert budsjett 2009. I 2010 foreslås det at kommunene får kompensert 80 % av<br />
egne netto lønnsutgifter utover innslagspunktet på kr 865 000. Tilskuddsordningen gjelder for<br />
personer under 67 år. Fylkesmennene er i retningslinjene for fordeling av skjønnstilskuddet for<br />
2010, bedt om å ta hensyn til kommuner som har spesielt høye kostnader knyttet til særlig<br />
ressurskrevende tjenester som ikke fanges tilstrekkelig opp gjennom inntektssystemet og<br />
toppfinansieringsordningen.<br />
2.4 Befolkningsutvikling<br />
Det er viktig for kommunene å ha en god oversikt over hvordan befolkningsmengden utvikler seg<br />
over tid, samt hvordan befolkningen er sammensatt aldersmessig. Kommunens<br />
inntekter/utjevninger er basert på folketall. Blant annet påvirkes kommunens skatteinntekter ved<br />
endring i befolkningen fra et år til et annet. Flere innbyggere gir som oftest mer skatteinntekter.<br />
Kommunens befolkningssammensetning påvirker utgiftsutjevningen, mens inntektsutjevningen<br />
påvirkes av antall innbyggere ved årsskifte. Videre gir befolkningsdataene grunnlag for å prioritere<br />
hvor ressursene skal settes inn i kommunen.<br />
Ved årsskiftet 2008/2009 var det 46 495 innbyggere i Bodø kommune. Dette tilsvarer en<br />
befolkningsvekst på 446 fra året før. Kvartalstallene fra Statistisk sentralbyrå viser at folketallet i<br />
Bodø har økt til 46 853 pr 1 juli 2009. Dette er en økning på 358 innbyggere første halvår, hvorav<br />
fødselsoverskuddet er på cirka 200 personer, mens netto tilflytting er på cirka 158 personer.<br />
Utviklingen i 1 halvår 2009 er noe av det høyeste kommunen har opplevd de siste årene. Kun<br />
rekordåret 2004 hadde et høyere halvårstall. Grunnen til de gode tallene for Bodø skyldes:<br />
• Fødselsoverskuddet er det høyeste som er registrert de siste 10 årene. Sammenligner vi med 2008, som ble et<br />
rekordår når det gjaldt antall fødsler (672), ligger 2009 an til å bryte grensen på 700 fødsler.<br />
• Dødeligheten er noe lavere 1. halvår 2009, sammenlignet med 2007 og 2008.<br />
• Kommunen har igjen netto tilflytting. Det er spesielt innvandringen fra utlandet som opprettholder<br />
tilflyttingen.<br />
7<br />
Side 36
Rådmannens forslag<br />
I befolkningsprognosen ble oppdatert våren 2009, er det lagt til grunn fortsatt høye fødselstall,<br />
økende levealder og en netto tilflytting på 175 personer pr år.<br />
Bodø F 2009 F 01.07.09 P 2010 P 2011 P 2012 P 2013 Endring 09-13<br />
Alder 0-5 3 633 3 693 3 660 3 702 3 698 3 757 124<br />
Alder 6-15 6 202 6 179 6 172 6 105 6 086 6 043 -159<br />
Alder 16-66 31 645 31 871 31 933 32 269 32 552 32 806 1 161<br />
Alder 67-79 3 475 3 547 3 622 3 733 3 906 4 050 575<br />
Alder 80-89 1 334 1 347 1 353 1 401 1 424 1 465 131<br />
Alder 90 + 206 216 228 230 246 268 62<br />
Sum 46 495 46 853 46 966 47 440 47 913 48 389 1 894<br />
F = Faktisk P = Prognose pr april 2009. Tallene er pr 01.01. det aktuelle året, unntatt kolonnen for<br />
01.07.09. Det er lagt opp til en forventet befolkningsøkning på ca 474 innbyggere pr år i perioden<br />
2009-2013.<br />
Tabellen over viser prognosen fram til 2013, og forventet alderssammensetning. Prognosen er mest<br />
usikker for gruppen 0-5 år, da fødselstallene kan varier mye fra år til år, noe som er vanskelig å ta<br />
høyde for i en prognose. For eksempel ble det født 565 barn i 2004 og 672 barn i 2008. Vi ser av<br />
tabellen over at pr 01.07.09 var folketallet i kommunen på 46 853, mens prognosen for 01.01.10 er<br />
på 46 966, noe som gir en vekst på 113 innbyggere i 2. halvår 2009. Snittveksten for 2. halvår de<br />
siste 9 årene er på 216, mens den i 2007 var på 234 og 2008 var på 332. Med en forventet økning på<br />
216 innbyggere i 2. halvår, kan årsveksten for 2009 komme opp i hele 574 nye innbyggere, noe som<br />
gir en samlet befolkning på 47 069.<br />
En annen interessant sammenligning er hvordan Bodø kommunes befolkningssammensetning er i<br />
forhold til landsgjennomsnittet. Dette er forsøkt vist i tabellen under:<br />
Alder 01.01.05 01.01.09 01.01.13<br />
Alder 0-5 1,0546 1,0491 1,0387<br />
Alder 6-15 1,0643 1,0364 1,0117<br />
Alder 16-66 1,0227 1,0184 1,0147<br />
Alder 67-79 0,8591 0,9035 0,9324<br />
Alder 80-89 0,6694 0,7444 0,8505<br />
Alder 90 + 0,5932 0,6135 0,6673<br />
Sum 0,96 % 0,97 % 0,97 %<br />
I denne tabellen er SSB sin siste prognose (MMMM) for landet benyttet (2013), mens for Bodø<br />
kommune er egen prognose benyttet. Landsgjennomsnitt = 1, verdier over 1 betyr at Bodø<br />
kommune ligger over, for eksempel 1,0546 betyr at Bodø kommune har 5,46 % flere 0-5 åringer<br />
enn landsgjennomsnittet. Motsatt betyr 0,8591 at Bodø kommune har 14,09 % færre 67-79 åringer<br />
enn landsgjennomsnittet.<br />
Det som er interessant her er at selv om Bodø kommune har vekst i aldersgruppen 0-5 år, går<br />
kommunes andel i retning landsgjennomsnittet ned. Dette betyr at selv om rådmannen i prognosen<br />
har lagt inn en forventing om fortsatt høye fødselstall, er antall fødsler høyere på landsbasis. Videre<br />
ser man at kommunen har hatt og forventer fortsatt en solid vekst i antall eldre, spesielt i alderen<br />
80-89 år. I 2005 hadde Bodø kommune 33,06 % færre 80-89 åringer enn landsgjennomsnittet, i<br />
2013 forventer kommunen å ha 14,95 % færre 80-89 åringer.<br />
8<br />
Side 37
Rådmannens forslag<br />
3 Inntekts- og utgiftsberegninger<br />
Kommunens samlede driftsinntekter utgjør for 2010 hele 2,6 mrd kr jfr den økonomiske oversikten<br />
i vedlegg 5.<br />
Driftsinntekter 2,636 mrd<br />
22,6 %<br />
39,0 %<br />
16,1 %<br />
2,6 %<br />
19,7 %<br />
Skatteinntekter<br />
Eiendomsskatt<br />
Refusjoner, tilskudd og andre overføringer<br />
Rammetilskudd<br />
Brukerbetalinger, salg- og leieinntekter<br />
3.1 Skatt og rammetilskudd<br />
De samlede frie inntektene er for 2010 anslått til 226,2 mrd kr på landsbasis For Bodø kommune<br />
betyr dette 1 535 mill kr. Oppgavekorrigerte tall fra departementet viser at dette er en nominell<br />
endring på 71,1 mill kr fra 2009. Korrigerer vi for prisstigningen på 3,1 %, tilsvarer det en<br />
realøkning på ca 29 mill kr. I Statsbudsjettet for 2010 er rammetilskuddet økt med 1,0 %, og skatt<br />
på inntekt og formue med 5,9 % sett i forhold på anslag på regnskap 2009.<br />
Beregningen av skatt og rammetilskudd er komplisert, og har blitt endret i 2009 ihht innstillingen<br />
fra Sørheimsutvalget. Dette betyr at rammetilskuddet skal beregnes med befolkningsdata pr<br />
01.07.09. Hensikten med dette var at inntektene til kommunene skulle være mer forutsigbare. Når<br />
det gjelder skatt og inntektsutjevningen skal den beregnes basert på befolkningstall pr 01.01.10. En<br />
annen faktor som også slår ut på skatteanslaget for den enkelte kommune er det gjennomsnittlige<br />
skattenivå i % av landsnivået. For Bodø kommune var dette tallet på 92,7 % i 2007, 88,6 % i 2008<br />
og pr september 2009 ligger det på 91,5 %.<br />
Lagt inn en forventning på 4,5 % vekst i nasjonale skatter, og 4 % vekst lokalt i perioden 2010-2013.<br />
9<br />
Side 38
Rådmannens forslag<br />
Egen skatteprognose er beregnet med følgende forutsetninger gitt i statsbudsjettet:<br />
- Årslønnsveksten forventes å bli på 3,5 % i 2010.<br />
- De korte rentene forventes å øke med 0,5- 0,75 prosentpoeng innen utgangen av 2010.<br />
- Nedre grense for å betale trygdeavgift blir på kr 39 600.<br />
- Klassefradraget settes til kr 42 210 for klasse 1 og kr 84 420 for klasse 2.<br />
- Minstefradragets øvre grense (lønnsinntekt) kr 72 800 som er en økning på 3,5 % fra 2009.<br />
- Minstefradragets øvre grense (pensjonsinntekt) kr 60 950 som er en økning på 3,5 % fra 2009.<br />
- Fradrag for innbetalt fagforeningskontingent økes til kr 3 660.<br />
- Innslagspunktet for formueskatt til stat og kommune øker fra kr 470 000 til kr 700 000 i 2010.<br />
- Foreldrefradrag forblir uendret (kr 25 000/15 000).<br />
- Innslagspunktet for toppskatt øker med 3,5 %.<br />
- Det kommunale skatteøret settes til 12,80 % som i fjor.<br />
- Det er forutsatt at formuesveksten fortsetter med samme styrke inn i 2010.<br />
Rådmannens forslag er justert noe i forhold til tabell hentet fra statsbudsjettet (grønt hefte). Årsaken<br />
er at grunnlagsdata er oppdatert fra sentralt hold i ettertid med befolkningsdata pr 01.07.09, og at vi<br />
har utarbeidet egen skatteprognose, der bla kommunen forventer å havne på et gjennomsnittlig<br />
skattenivå på 91,7% av landsnivået i 2010.<br />
Momskompensasjon for investeringer<br />
For budsjett- og regnskapsåret 2010 skal minimum 20 % av merverdiavgiftskompensasjonen fra<br />
investeringer overføres til investeringsregnskapet. For 2011 skal minimum 40 % overføres, for<br />
2012 minimum 60 % og for 2013 minimum 80 %. Fra og med budsjettåret 2014 skal<br />
merverdiavgiftskompensasjonen fra investeringer i sin helhet regnes som inntekter knyttet til<br />
investeringsprosjekter og føres i investeringsregnskapet. Bodø kommune skal i kommende<br />
økonomiplanperiode investere stort i Kulturkvartalet. Rådmannen vil derfor isolere prosjektet for<br />
seg selv, og legge opp til at all merverdiavgift som føres på prosjektet blir ført i<br />
investeringsregnskapet allerede fra 2011. For 2010 benyttes 20 %. Dette for at ikke utbyggingen<br />
skal komme inn i driftregnskapet som et forstyrrende element. Alle de resterende<br />
investeringsprosjektene i investeringsplanen for 2010-2013 følger vanlig opptrappingsplan når det<br />
gjelder overgangsreglene for merverdiavgiftskompensasjon.<br />
3.2 Øvrige driftsinntekter<br />
Eiendomsskatt<br />
I 2010 budsjetteres det med en samlet eiendomsskatt på 68,5 mill kr. Dette er en økning på 1 mill kr<br />
sammenlignet med 2009. Økningen begrunnes med generell vekst i antall boliger.<br />
Brukerbetalinger, salgs- og leieinntekter<br />
I de 3 påfølgende tabellene er 2009 oppgitt i reelle priser dvs prisjustert opp til 2010 priser.<br />
10<br />
Side 39
Rådmannens forslag<br />
Rådmannen legger opp til en reell økning i brukerbetalingene på 9 mill kr fra 2009 til 2010. Det er<br />
lagt opp til en økning i pasientbetalinger på 5,6 mill kr som er hovedforklaringen på denne<br />
økningen.<br />
Refusjoner, tilskudd og andre overføringer<br />
Rådmannen legger opp til en reell økning i refusjoner med mer på 30,5 mill kr fra 2009 til 2010.<br />
Det er i hovedsak refusjoner fra staten som står for denne økningen.<br />
Tabellen over viser at nesten 85 % av alle refusjoner, tilskudd og andre overføringer kommunen<br />
mottar i 2010 kommer fra staten.<br />
Kompensasjonstilskudd. Kompensasjonstilskudd vedrørende grunnskolereformen er budsjettert med<br />
3,4 mill kr etter oppgave fra utdanningsdirektoratet. Rentekompensasjon for eksisterende skolebygg<br />
er satt til kr 2 484 800. Kompensasjonstilskudd til HS-bygg, omsorgsboliger og kirkebygg er på kr<br />
10 390 500. Grunnlaget er godkjente bygg pr høst 2009 og er i tråd med Husbankens beregninger<br />
høsten 2009. Det er ikke lagt inn økning som følge av at nye prosjekt kan bli godkjent.<br />
Refusjoner fra staten. Denne posten består bla av momskompensasjon. Da ordningen ble innført i<br />
2004, ble kommunen trukket ca 70 mill kr i rammetilskuddet. Momskompensasjonen i forbindelse<br />
med driften er økt med 5,2 mill og investeringer er økt med 11,5 mill kr fra opprinnelig budsjett<br />
2009 til 2010 som følge av økt investeringsnivå.<br />
3.3 Finansforvaltning<br />
Finansforvaltning utøves ihht det vedtatte finansreglementet til Bodø kommune og forskrift om<br />
kommuners og fylkeskommuners finansforvaltning. Uroligheter i finansmarkedet avtar, men det er<br />
fortsatt usikkert hvordan renten vil utvikle seg i tiden fremover. Kommunen bruker informasjon fra<br />
Pengepolitisk rapport som utgis av Norges bank for å finne rentesatser til budsjettet. Siste<br />
Pengepolitisk rapport, utgitt oktober 09, viser følgende rentebane for kommende fire år:<br />
2010: 3,5 %, 2011:4,5 %, 2012:5,25 % og 2013: 5,25 %.<br />
Disse satsene er også lagt inn i grunnlag for beregning av alle finansinntekter og lånekostnader. På<br />
fastrenteavtalene er det brukt faktisk rentenivå.<br />
11<br />
Side 40
Rådmannens forslag<br />
Langsiktig gjeld og rentefølsomhet<br />
Langsiktig gjeld har økt fra 2,5 mrd ved utgangen av 2008 til 2,6 mrd ved utgangen av 2009.<br />
Restgjeld Restgjeld Restgjeld Restgjeld Netto økning<br />
31.12.2007 31.12.2008 31.12.2009 31.12.2010 i perioden 2007-2010<br />
2430,8 2541,9 2614,5 2808,6 377,8<br />
Tabellen over viser at langsiktig gjeld vil være ca 194 mill kr høyere ved utgangen av 2010 enn ved<br />
utgangen av 2009. Dette fordi årlig nedbetaling av gjeld er lavere enn årlig låneopptak. Ved<br />
utgangen av 2010 vil samlet gjeld være på 2,8 mrd. Av dette er 153 mill kr startlån, 850 mill kr<br />
vann- og avløp og 1,75 mrd øvrige investeringer. Rentekostnader for 2010 er noe lavere i forhold til<br />
2009 pga lavere rentenivå. I underkant halvparten av låneporteføljen er på faste rentevilkår, noe<br />
som gir mer forutsigbarhet i rentekostnaden. Likevel anses rentefølsomhet å være moderat da<br />
porteføljen er av betydelig størrelser. En økning i renten på en halv prosent vil bety økte<br />
rentekostnader på ca 8,5 mill kr. Rådmannen foretar fortløpende vurdering av rentevilkår og utsikter<br />
i rentemarkedet med tanke på å binde renten.<br />
For 2010 er det planlagt låneopptak på til sammen 370,6 mill kr. Av dette er startlån 30 mill kr,<br />
vann- og avløp 86,5 mill kr og øvrige investeringer 254,1 mill kr. For vann og avløp er det beregnet<br />
en avdragstid på 35 år, mens for startlån og øvrige investeringer er avdragstiden satt til 20 år. Totale<br />
avdragsforpliktelser er beregnet til 196,4 mill kr, mens rentekostnad er beregnet til 124,7 mill kr.<br />
Renteinntekter, plassering og avkastning<br />
Renteinntekter er beregnet til 31,8 mill kr. Dette er 26,5 mill kr lavere enn i 2009. Reduksjon<br />
skyldes lavere rentesatser og lavere likviditet. Avkastning på plasseringer er budsjettert til 18,8 mill<br />
kr. Rente fra innfordringssystemet EKKO vil trolig være på samme nivå som i fjor og er budsjettert<br />
med 1 mill kr. Aksjeutbytte er budsjettert med 40,5 mill kr. Dette fordeler seg med SKS aksjer 29<br />
mill kr, Bodø Energi 10 mill kr, Nordlandsbuss 1 mill kr og grunnfondsbevis Sparebank 1 Nord-<br />
Norge 0,5 mill kr. Inntekter fra salg av kvotekraft holdes uendret i forhold til 2009 og er budsjettert<br />
med 47,7 mill kr.<br />
3.4 Felleskostnader og avtaler<br />
Felleskostnader omfatter det meste av eksterne avtaler, tilskudd til kommunale foretak, Bodø<br />
kirkelige fellesråd og andre selskaper, personalforsikringer, reserver og avsetninger mv. I budsjett<br />
2010 er tre nye avtaler kommet til på fellesområdet. Dette er tilskudd til tros- og livssynssamfunn,<br />
husleie vedrørende HMS-tilsyn Salten og tidligere byveterinæren. I statsbudsjett for 2010 er<br />
deflator beregnet til 3,1 %, hvorav lønnsvekst utgjør 3,5 % og prisstigning varer 2,4 %. Deflator er<br />
forventet å inkludere lønns - og pensjonsøkninger i sin helhet i foretakene og andre selskaper.<br />
Ytterligere kompensasjon for lønnsøkninger vil ikke bli gitt. Det er ikke beregnet justering av<br />
tilskudd 2010 som følge av momskompensasjonsordningen. Det er tidligere vedtatt av bystyret at<br />
momskompensasjonsinntekten skal inntektsføres i foretakenes regnskap, men at eventuelle<br />
merinntekter kan medføre redusert kommunalt tilskudd eller tilbakeføres til kommunen i<br />
forbindelse med årsregnskapet og disponering av overskudd.<br />
Tilskuddene til de kommunale foretakene og Bodø kirkelige fellesråd er justert slik: Beregningen er<br />
basert på tilskudd 2009, fordeling mellom lønn og andre kostnader er gjort i forholdet 65/35,<br />
korrigering for redusert pensjonspremie til BKP fra 17,75 % til 13,94 og deretter prisjustering med<br />
deflator 3,1 %.<br />
På bakgrunn av disse data fremkommer tabellen nedenfor:<br />
12<br />
Side 41
Rådmannens forslag<br />
Selskap Tilskudd 2009 Tilskudd 2010 korr for<br />
Pensjon og deflator 3,1 %<br />
Foreslått<br />
tilskudd 2010<br />
Team Bodø KF 5 261 600 5 310 600 5 310 600<br />
Bodø Havn KF 277 800 kun deflator 286 400<br />
Bodø Spektrum KF 4 255 900 4 296 600 4 296 600<br />
Bodø kulturhus KF 9 648 000 9 735 900 9 737 900<br />
Bodø kirk. fellesråd 21 130 200 21 327 100 21 327 100<br />
Salten regionråd, netto 947 900 1 076 800 1 076 800<br />
Salten friluftsråd 262 600 289 000 289 000<br />
Torghallen DA 200 000 ingen prisjustering 200 000<br />
Nasjonal tjen.katalog 100 000 112 000<br />
Salten kontr.utv.serv 345 000 egen beregning 359 000<br />
Salten k. revisjon IKS 1 968 000 egen beregning 2 026 000<br />
Salten Brann IKS 30 568 300 egen beregning 37 813 000<br />
Skjerstad ASVO 784 800 808 600<br />
Skjerstad bygn.stiftelse 140 400 140 400<br />
Tros-og livssyn tilskudd 1 141 300 egen beregning 1 349 300<br />
HMS-tilsyn Salten (tidl byveterinæren) 1 900 000<br />
HMS- tilsyn Salten husleie 270 000<br />
Bodø Spektrum KF. Kommunen yter driftstilskudd til bad og hall. Tilskudd 2010 foreslås til kr<br />
4 296 600 og er beregnet etter malen som er beskrevet ovenfor. Kommunen og foretaket har samme<br />
beløp for skolesvømming i budsjett 2009 på kr 1018 000. Rådmannen er kjent med at<br />
driftssituasjonen i foretaket er under press, men viderefører likevel kommunens krav om årlig<br />
husleie på 2,4 mill kr slik bystyret vedtok i sak 07/31. Etter ny organisering sommeren 2006 drifter<br />
Bodø Spektrum KF Bodøhallen, Nordlandshallen og Nordlandsbadet. Alle billettinntekter fra bad<br />
og haller går til Bodø Spektrum KF. Det samme gjør alle tilskudd fra kommunen. KF’et skal betale<br />
leie til Bodø Spektrum AS for fotballhall og kontorlokaler. Denne leien skal sørge for forsvarlig<br />
økonomi i fotballhallen. Det legges ikke opp til overskudd av betydning i Bodø Spektrum AS.<br />
Team Bodø KF. Foreslått driftstilskudd kr 5 310 600 fremkommer etter mal som er beskrevet<br />
tidligere.<br />
Bodø kulturhus KF. Tilskudd 2010 er foreslått til kr 9 737 900. I driftstilskuddet er Sinfoniettas<br />
gamle tilskudd inkludert med 4 667 900. Foretakets søknad om ny stilling i 2010 ihht strategiplan<br />
for Bodø nye kulturhus er ikke imøtekommet.<br />
Bodø havn KF. Foreslått driftstilskudd 2010 på kr 286 400 gjelder kaivedlikehold i Værran.<br />
Salten regionråd. Driftstilskudd 2010 er foreslått til brutto kr 1 642 300 inkludert kr 40 000 til<br />
revisjon. Dekning av revisjonsutgifter er ihht avtale inngått i 1992, men har ikke vært budsjettert<br />
tidligere. Forslag til driftstilskudd er i tråd med regionrådets budsjett. Tilskuddet fra tidligere år<br />
budsjetteres brutto, fordi kommunen fakturerer ut momskompensasjon vedrørende Salten regionråd<br />
på kr 525 500 etter regionrådets ønske. I tillegg overføres kr 112 000 til Nasjonal tjenestekatalog og<br />
Salten friluftsråd med kr 289 000.<br />
Bredbåndsavtale for Salten-kommunene v/ Salten regionråd. Gjeldende bredbåndsavtale for Saltenkommunene<br />
gjelder til 10.06.2010. IKT arbeider med nytt anbudsgrunnlag for å skaffe materiale til<br />
bruk i vurderingen om ordningen skal fortsette. Rådmannen foreslår derfor helårsvirkning av<br />
gjeldende avtale kr 300 000 som utgift i budsjett 2010.<br />
Salten kontrollutvalgsservice. Tilskuddet som er foreslått er i tråd med vedtak gjort i møte<br />
kontrollutvalget 30.09.2009 og er på kr 359 000, da inklusive kr 35 000 til opplæring og<br />
driftsutgifter.<br />
13<br />
Side 42
Rådmannens forslag<br />
Salten kommunerevisjon. Bodø kommunes driftspost er foreslått i samsvar med budsjettvedtak fra<br />
Salten kontrollutvalgsservice 30.09.2009 til kr 2 026 000. Dette er en økning på 2,9 %<br />
sammenlignet med 2009.<br />
Salten Brann IKS. Bodø kommunes tilskudd er foreslått til kr 37 813 000 i tråd med<br />
representantskapets vedtak. Det bemerkes at Salten brann IKS oppgir å ha brukt pensjonssats 18,85<br />
% og at selskapet har økt sin ramme med 4,22 % fra 2008 til 2009 (2,2 mill kr). Det er lagt 1 mill kr<br />
til dekning av husleie brannstasjon, samt kontingent til Salten IUA på kr 150 000. Inntekten fra<br />
feieavgift er budsjettert med 4,1 mill kr.<br />
Bodø kirkelige fellesråd. Tilskudd 2010 foreslås til kr 21 327 100. Rådmannen har ikke innvilget<br />
fellesrådets søknad om dekning av økte driftsmidler. Det presiseres at kirkevergen overfører samlet<br />
momskompensasjon fra investeringer tilbake til kommunen i forbindelse med årsoppgjøret. Det vil<br />
utgjøre ca 0,5-1 mill kr.<br />
Tilskudd til tros- og livssynssamfunn er budsjettert med kr 1 349 400. Beløpet tilsvarer reell<br />
utbetaling til formålet i 2009.<br />
Driftstilskudd til HM- tilsyn Salten settes til 1,9 mill kr.<br />
Driftstilskudd Torghallen AS er budsjettert til 0,2 mill kr som er en videreføring fra 2009.<br />
Forsikringer. Kommunens forsikringsavtale er utlyst til ny konkurranse høsten 2009. Resultat vil<br />
foreligge i løpet av desember 2009. Forsikringsselskapene har varslet om økte premier.<br />
Personalforsikringen er derfor budsjettert til 5,0 mill kr. For 2009 vil netto utgift på<br />
personalforsikringer dvs total premie minus refusjon fra arbeidstakerne, vise en besparelse på ca 2<br />
mill i 2009.<br />
Skjerstad ASVO og Skjerstad Bygningsstiftelse. Bodø kommunes overføring til Skjerstad ASVO AS<br />
er foreslått til kr 808 600. Dette er beregnet etter 50 % av statlig sats pr 2.halvår 2009 på kr<br />
124 363, 13 brukere og en forventet prisstigning på 3 %. Å bruke 50 % av statlig sats er fastsatt i<br />
vedtak i PS 06/127 som omhandler økning av kommunal sats for medfinansiering.<br />
Tilskudd til Skjerstad bygningsstiftelse er foreslått til samme beløp som 2009 kr 140 400. Stiftelsen<br />
har ikke fremmet forslag til endringer.<br />
Bodø overformynderi økes ihht avtale som ble reforhandlet høst 2007 med virkning fra 01.01.2008.<br />
Dette betyr at honorar til fast formann justeres etter statsbudsjettets lønnssats 3,5 %, mens<br />
utgiftsdekningen økes etter statsbudsjettets deflator 3,1 %. Stillingsstørrelsen til fast formann er<br />
fastsatt til 35,34 % og forsetter i samme omfang som i 2009. Satsene for timepris honorarer<br />
hjelpeverger er økt fra 01.01.2009 til kr 150,- pr time. Det samme gjelder formuesbeløp og<br />
inntektsgrense for når kommunen skal dekke honorar til hjelpeverger. Formuesgrensen ble endret<br />
fra kr 50 000 til kr 100 000. Utgifter til kjøp av tjenester er derfor økt med kr 250 000. Inntekter fra<br />
forvaltningsavgift er økt med kr 40 000.<br />
Bodø kommunale boligstiftelse. Det budsjetteres kr 4 996 000 for 2010 til dekning av differanse<br />
mellom driftsinntekter og driftsutgifter i stiftelsen i tråd med leieavtale og budsjett 2010, vedtatt av<br />
styret i BKBS den 15.06.09. Rentekostnader i Kommunalbanken er beregnet etter rentesats 3,0 %.<br />
Norsk pasientskadeerstatning. Tilskuddet foreslås til kr 620 000. Tilskuddet er basert på<br />
erfaringstall og økt innbyggertall i kommunen.<br />
14<br />
Side 43
Rådmannens forslag<br />
Avtalefestet pensjon er budsjettert med 13 mill kr i 2010 som er en økning på nesten 2,5 mill kr fra<br />
opprinnelig budsjett 2009. Beløpet er stipulert ut fra betalt AFP-premie september 09 og justert for<br />
forventet økning.<br />
Overføring til Bodø kommunale pensjonskasse til dekning av aktuarberegning, sikringsordning,<br />
pensjonskontoret mv er foreslått til kr 602 000.<br />
Kontingent til KS. Budsjett tall er oppgitt av KS. For 2010 budsjetteres en årlig utgift for<br />
arbeidsgiver som er tredelt: KS med kr 1 150 000, FoU med kr 212 340 og arbeidsgivers andel av<br />
OU kr 1 411 000. Arbeidsgivers andel er beregnet ut fra kr 409 pr ansatt og antall ansatte 3 450.<br />
Serviceavtaler for Tono, Gramo, Kopinor og Visma Unique økonomisystemer er foreslått til ca 1,6<br />
mill kr. Grunnlag for beregning av de tre førstnevnte er basert på fakturering i 2009, mens Visma<br />
økonomi er basert på reelle priser pr september 2009 og deretter prisjustering med 3,1 %.<br />
Pensjonsforeningen. Kontingent etter HTA er foreslått til kr 72 000.<br />
Lønnsavsetning. Budsjettet for 2010 er lagt med korrekt lønn pr 01.01.2010. Det betyr at overheng<br />
fra 2009 fullt ut er budsjettert. Lønnsavsetningen sentralt settes til 40 mill kr og skal dekke<br />
virkningen av sentrale og lokale lønnsoppgjør i 2010, samt konsekvens av økte<br />
rekrutteringskostnader.<br />
3.5 Lønns- og prisforutsetninger<br />
Avdelingene har budsjettert med rett lønn og pensjon, i stedet for å bli kompensert i etterkant.<br />
Dermed skal budsjettet være feil for manglende lønnskompensasjon. På denne måten skal også<br />
variabellønn være utarbeidet etter rett grunnlag. Budsjettet er basert på lønnsnivå pr 01.01.10, dvs<br />
rett lønnivå etter sentral og lokale forhandlinger gjennomført i 2009.<br />
Pensjon er budsjettert med følgende satser:<br />
BKP 13,94 % (17,75 % i 2009)<br />
STP 12,41 % (11,20 % i 2009)<br />
KLP 16,00 % (18,30 % i 2009)<br />
Deflatoren som ble <strong>offentlig</strong> gjort i høstens statsbudsjett er beregnet slik:<br />
2010 Vekt<br />
Lønnsvekst 3,5 0,65<br />
Varer/tjenester 2,4 0,35<br />
Deflator 3,1 1,00<br />
Basert på opplysningene i Statsbudsjettet, har vi utarbeidet pristabell for ansvar 1000 til 6899 dvs<br />
tjenesteavdelingene med unntak av boligkontoret og VA. Simulering etter nye lønns- og<br />
prisforutsetninger skal ikke påføre kommunen et salderingsproblem, det betyr at det forutsettes at<br />
vekst i utgifter skal kompenseres av inntektsvekst.<br />
Art Navn Sats<br />
10202/10222 Sykefravær over 16 dager 3,5 %<br />
10504:10506 Fosterhjem, støttekontakt og avlastning 3,5 %<br />
11000:12699 Varer og tjenester 2,4 %<br />
12700:14900 Kjøp av varer og tjenester som erstatter kommunal tjenesteproduksjon, samt overføringer. 3,1 %<br />
16000:17099 Salgsinntekter, brukerbetalinger 3,1 %<br />
17100:17110 Sykepengerefusjoner 3,5 %<br />
17300:18900 Refusjoner og overføringer 3,1 %<br />
Unntak:<br />
11205 Kjøp av tjeneste i produksjon 3,1 %<br />
11900 Husleie 3,1 %<br />
15<br />
Side 44
Rådmannens forslag<br />
11951 Kommunale avgifter 3,9 %<br />
12309 Vedlikehold av uteareal 3,1 %<br />
12600 Renhold 0,0 %<br />
12620 Vaktmestertjenester 0,0 %<br />
12900:12999<br />
17900:17999<br />
Interne overføringer 0,0 %<br />
16<br />
Side 45
Rådmannens forslag<br />
4 Hovedprioriteringer drift<br />
4.1 Overordnede mål og føringer for økonomiplanen<br />
Følgende overordnede mål legges til grunn for kommunens tjenesteyting:<br />
Bodø kommune skal tilby tjenester av riktig kvalitet<br />
Dette innebærer at vi skal ha:<br />
- fokus på brukermedvirkning og service i hele organisasjonen<br />
- fokus på kultur og omdømmebygging i hele organisasjonen og i forhold til samfunnet<br />
- omstillingsevne og kompetanse slik at vi kan møte endringer i samfunnet<br />
- en effektiv ressursbruk der mest mulig brukes til direkte tjenesteyting<br />
- tjenester som utøves med omsorg og respekt<br />
Bodø kommune skal være en lærende organisasjon med:<br />
- riktig kompetanse og bemanning i forhold til de tjenester som tilbys<br />
- kontinuerlig kompetanseutvikling som sikrer kvalitet i tjenestene<br />
- kontinuerlig evaluering og forbedring av tjenestetilbudet<br />
- myndiggjorte ledere og medarbeidere i forhold til egen arbeidssituasjon og prestasjon<br />
Bodø kommune skal være en langtidsfrisk og helsefremmende organisasjon gjennom:<br />
- tydelige mål og et kreativt arbeidsmiljø<br />
- lederskap og medarbeiderskap med gode relasjoner<br />
4.2 Prioriteringer og salderinger i budsjett 2010<br />
Perspektivmeldingen som bystyret behandlet i juni 2009 viser en negativ utvikling i kommunens<br />
økonomiske handlefrihet. I hovedsak skyldes dette underskudd og driftsoverheng fra 2008 ved at<br />
det i 2008 ble anvendt fondsmidler til å saldere driftsbudsjettet. Opplegget for økonomiplanen og<br />
avdelingens planrammer ble derfor redusert slik at budsjettbalansen kunne gjenopprettes i form av<br />
et positivt netto driftsresultat. Samlet salderingskrav var på 15 mill kr for 2010, økende til 40 mill kr<br />
i 2011, 75 mill kr i 2012 og 130 mill kr i 2013 målt i forhold til 2009 (basis).<br />
Alderssammensetningen endrer kommunens utgiftsbehov. Dette medførte en rammeøkning på 10<br />
mill kr for eldre over 80 år (helse- og sosial), reduksjon på 1,7 for 6-15 år (skole) og en økning på<br />
0,5 mill kr for 0-6 år (helsesøstertjenesten) som er innarbeidet i avdelingenes budsjettforslag.<br />
Vedlikehold av bygninger er økt med 2,8 mill kr for tjenestebygg og 2,5 mill kr for boliger.<br />
Sistnevnte skal tilsvare husleieøkning.<br />
Tabellen neste side viser prioriteringer og endringer i forslag til driftsbudsjett for 2010.<br />
Som det her framgår, er det i hovedsak gjennomført en budsjettprosess hvor tidligere vedtak fra<br />
økonomiplan 2009-2012, perspektivmelding samt tertialrapportene i 2009 er fulgt opp. Utover dette<br />
er det foretatt interne flyttinger av budsjettmidler og brutto korrigeringer, dvs tilsvarende utgifts- og<br />
inntektsendringer. Statsbudsjettets økninger for skolesektoren er lagt inn slik at målsetting om blant<br />
annet økte timer i småtrinnet kan gjennomføres.<br />
Reelle endringer er kun foretatt for helse- og sosialavdelingen, hvor nettorammen er økt med 6,7<br />
mill kr. Dette er etter at avdelingens egne inntekter er gjennomgått og delvis oppjustert på grunn av<br />
fakta og delvis ved at satser foreslås økt. Statsbudsjettet øker rammen til fysioterapi,<br />
samhandlingsreform samt at fylkesmannen har tildelt skjønnsmidler til sosialtjenesten/NAV. For<br />
øvrig er rammeøkningen utelukkende et resultat av avdelingens budsjettarbeid, hvor<br />
fordelingsmodell for hjemmetjeneste og institusjoner er gjennomført med blant annet økt<br />
grunnbemanning og økte avsetninger til å møte forventet vekst i ordinære og ekstra ressurskrevende<br />
brukere i hjemmetjeneste eller institusjon. Forslaget til budsjett er utarbeidet i tett dialog med<br />
17<br />
Side 46
Rådmannens forslag<br />
virksomhetsledere og tildelingskontor. Rådmannen mener nå at driftsbudsjettet i større grad enn<br />
tidligere harmonerer med de konkrete aktivitetsnivå som er forventet innen pleie- og<br />
omsorgstjenesten.<br />
På utgiftssiden har det ikke blitt prisjustert for renhold/vaktmestertjenester. Dette utgjør ca 0,75 mill<br />
kr, som bidrag til saldering. Det er gjennomført en ny beregning av avgiftsgrunnlag for VA<br />
sektoren. Dette har medført 1,25 mill kr i økt inntekt for kommunen.<br />
4.2. Handlefrihet i økonomiplanperioden<br />
I perspektivmeldingen lagt fram for bystyret i juni 2009 (PS 09/91) ble det vedtatt å øke<br />
kommunens handlefrihet i perioden ved at netto driftsresultat i prosent av brutto driftsinntekter ble<br />
satt til 1 % i 2010, 1,5 % i 2011, 2,25 % i 2012 og 3 % i 2013. Det ble derfor vedtatt et<br />
effektiviserings- krav på 15 mill kr i 2010, 40 mill kr i 2011, 75 mill kr i 2012 og 130 mill kr i<br />
2013.<br />
Budsjettforslaget for 2010 er i underkant av perspektivmeldingens målsetning. Netto driftsresultat i<br />
% av brutto driftsinntekter ligger på 0 %, sammenliknet med rådmannens mål på 1 %.<br />
18<br />
Side 47
Rådmannens forslag<br />
Økonomiske oversikter Budsjett ØP ØP ØP<br />
2010 2011 2012 2013<br />
Driftsinntekter<br />
Brukerbetalinger 101 697 105 256 108 940 112 753<br />
Andre salgs- og leieinntekter 323 848 335 183 346 914 359 056<br />
Overføringer med krav til motytelse 365 997 378 807 392 065 405 788<br />
Rammetilskudd 519 100 549 046 564 149 587 248<br />
Andre statlige overføringer 224 296 232 146 240 271 248 680<br />
Fjerne investeringsmomsen 0 -18 699 -35 498 -43 802<br />
Økning driftsmoms 0 2 000 4 000 6 000<br />
Andre overføringer 4 149 4 149 4 149 4 149<br />
Skatt på inntekt og formue 1 028 000 1 063 980 1 101 219 1 139 752<br />
Eiendomsskatt 68 500 69 500 70 500 71 500<br />
Andre direkte og indirekte skatter 0 0 0 0<br />
Sum driftsinntekter 2 635 587 2 721 368 2 796 711 2 891 124<br />
Driftsutgifter<br />
Lønnsutgifter 1 369 842 1 424 635 1 481 621 1 540 886<br />
Sosiale utgifter 280 296 291 508 303 168 315 295<br />
Kjøp av varer og tj som inngår i tj.produksjon 470 735 482 504 494 566 506 930<br />
Kjøp av tjenester som erstatter tj.produksjon 131 943 135 241 138 623 142 088<br />
Overføringer 314 010 325 000 336 375 348 149<br />
Avskrivninger 3 287 3 287 3 287 3 287<br />
Fordelte utgifter -140 064 -144 966 -150 040 -155 291<br />
Effektiviseringskrav -15 000 -40 000 -75 000 -130 000<br />
Sum driftsutgifter 2 430 049 2 477 210 2 532 600 2 571 343<br />
Brutto driftsresultat 205 538 244 159 264 110 319 781<br />
Finansinntekter<br />
Renteinntekter, utbytte og eieruttak 81 291 82 917 84 575 86 267<br />
Endring rentebane/innestående 0 10 419 10 056 3 653<br />
Mottatte avdrag på utlån 270 270 270 270<br />
Sum eksterne finansinntekter 81 561 93 606 94 901 90 190<br />
Finansutgifter<br />
Renteutgifter, provisjoner og andre fin.utg. 124 681 124 681 124 681 124 681<br />
Avdragsutgifter 165 602 165 602 165 602 165 602<br />
Endring rentebane/låneopptak 0 20 263 44 603 61 435<br />
Utlån 532 532 532 532<br />
Sum eksterne finansutgifter 290 814 311 077 335 417 352 249<br />
Resultat eksterne finanstransaksjoner -209 253 -217 471 -240 516 -262 060<br />
Motpost avskrivninger 3 287 3 287 3 287 3 287<br />
Netto driftsresultat -428 29 974 26 881 61 009<br />
Mål 26 356 40 821 62 926 86 734<br />
Endring 26 784 10 846 36 045 25 725<br />
Tabellen over viser økonomisk hovedoversikt, basert på perspektivmeldingen fra juni 2009 og<br />
oppdatert med forslag til økonomiplan 2010-2013. Vi ser at målsettingen fra perspektivmeldingen<br />
blir vanskelig å nå. Målet om 3 % netto driftsresultat tilsvarer 86,7 mill kr i 2013. Vi ser at<br />
beregningene over at netto driftsresultat i 2013 er 25,7 mill kr lavere enn ønsket. Dette skyldes økt<br />
rentebane/økt låneopptak kombinert med redusert likviditet/renteinntekter. For øvrig er<br />
momskompensasjon oppdatert, og nytt lønnsgrunnlag er lagt inn i 2010.<br />
19<br />
Side 48
Rådmannens forslag<br />
Usikkerhet knyttet til framtidig lønnsoppgjør og eventuell høyere rentebane er ikke lagt inn i<br />
analysen over. Det forutsettes at vekst i rammetilskudd kompenserer for økte utgifter som følge av<br />
befolkningsendringer og -vekst. Videre forutsettes at statsbudsjettets deflator er tilstrekkelig til å<br />
dekke ordinær lønns- og prisutvikling. Disse forutsetningene kan vise seg å være feilaktige dersom<br />
eksempelvis utgifts- eller inntektsutjevningene i skatte og rammetilskuddet endres. Tilsvarende vil<br />
vekst i øremerkede tilskudd som skjer på bekostning av vekst i de frie inntektene forverre<br />
handlefriheten. Perspektivmeldingens vedtak om et effektiviseringsnivå på 130 mill i 2013<br />
sammenlignet med 2009 er en meget ambisiøs målsetning som kanskje må justeres utfra hva som er<br />
mulig å få til uten at tjenestenivået reduseres av betydning.<br />
Basert på de 2 foregående tabellene gir dette følgende planrammer for avdelingene i<br />
økonomiplanperioden 2010-2013 (2010 priser).<br />
Planrammer budsjett 2010 inklusive endringer. Tall i 1000 kr.<br />
Rammeområde 1 2010 2011 2012 2013<br />
Sentraladministrasjonen 140 260,4 139 760,4 136 650,4 134 350,4<br />
-7 952,2 -7 952,2 -7 952,2 -7 952,2<br />
132 308,2 131 808,2 128 698,2 126 398,2<br />
Rammeområde 2<br />
Oppvekst- og kulturavdelingen 1 098 261,4 1 084 061,4 1 067 061,4 1 038 741,4<br />
-437 267,7 -437 267,7 -437 267,7 -437 267,7<br />
660 993,7 646 793,7 629 793,7 601 473,7<br />
Rammeområde 3<br />
Helse- og sosialavdelingen 790 588,9 792 288,9 831 948,9 823 328,9<br />
-146 060,9 -146 060,9 -152 060,9 -152 060,9<br />
644 528,0 646 228,0 679 888,0 671 268,0<br />
Rammeområde 4<br />
Eiendom 103 089,9 102 239,9 100 939,9 98 739,9<br />
-74 260,5 -74 260,5 -74 260,5 -74 260,5<br />
28 829,4 27 979,4 26 679,4 24 479,4<br />
Rammeområde 6<br />
Teknisk avdeling 223 444,1 224 591,1 226 392,1 227 305,1<br />
-172 671,9 -176 368,9 -181 719,9 -188 192,9<br />
50 772,2 48 222,2 44 672,2 39 112,2<br />
20<br />
Side 49
Rådmannens forslag<br />
5 Administrasjon og fellestjenester<br />
Utvikling driftsrammer:<br />
(i 1000 kr)<br />
B 2009 ØP 2010 ØP 2011 ØP 2012 ØP 2013 Endr. 09-13 i kr. Endr. 09-13 i %<br />
Utgifter 138 120 140 260 139 760 136 650 134 350 -3 770 -2,73<br />
Inntekter 8 917 7 952 7 952 7 952 7 952 -965 -10,82<br />
Netto 129 203 132 308 131 808 128 698 126 398 -2 805 -2,17<br />
5.1 Mål og utfordringer i perioden 2010-2013<br />
Tjenestemål i perioden 2010-2013<br />
Administrasjon og fellestjenester vil i perioden ha følgende hovedfokus:<br />
• Sammen med ledere sørge for tilstrekkelig arbeidskraft og kompetanse til fremtidens<br />
tjenesteyting<br />
• Fortsette utviklingen med en langtidsfrisk og helsefremmende organisasjon<br />
• Sikre et effektivt administrativt støtteapparat som<br />
a. gir optimal støtte og veiledning til den tjenesteytende del av organisasjonen slik at<br />
tilbudet til brukere og publikum blir best mulig<br />
b. videreføre et godt samarbeid med politiske organer gjennom saksbehandling som<br />
sikrer et objektivt og profesjonelt grunnlag til politiske beslutninger<br />
c. effektuerer politiske beslutninger og bestillinger<br />
Utfordringer i perioden 2010-2013<br />
Den største utfordringen kommunen står overfor er knapphet på arbeidskraft og kompetanse.<br />
Dette gjelder for alle sektorer i kommunen og vil være spesielt utfordrende når det gjelder<br />
samhandlingsreformen og framtidens eldreomsorg. Bodø kommune må være attraktiv for å kunne<br />
rekruttere godt. Det skal fokuseres på tilflytting og unge voksnes preferanser, spesielt unge kvinner.<br />
Det skal samarbeides med Bodø i vinden. Dette medfører økt fokus på rekruttering, på<br />
kompetansebygging og på å beholde personell i arbeid. Dette skal skje gjennom:<br />
- Gjennomføring av rekrutteringsplan, strategier og tiltak<br />
- Prosjekt redusere uønsket deltid i Bodø kommune<br />
- Lærlingekontorets arbeid med lærlinger<br />
- Gjennomføring av plan for Langtidsfrisk og helsefremmende Bodø kommune<br />
- Gjennomføring av kompetanseplan<br />
- Gjennomføre vedtatt seniorpolitikk<br />
- Utarbeide livsfasepolitikk<br />
- Gjennomføre lønnspolitisk plan<br />
- Identitetsutvikling, etikk og omdømmebygging<br />
- Utarbeide plan for mangfold, likestilling og integrering<br />
Kommunen ønsker å fortsette utviklingen av en langtidsfrisk og helsefremmende organisasjon ved å<br />
fokusere på:<br />
- Å utvikle en bevisst organisasjon med tydelige mål og omforent verdigrunnlag. Dette skal<br />
gjøres gjennom budsjettarbeid, arbeid med lederavtaler og medarbeidersamtaler<br />
- Utvikle gode arbeidsmiljøer som preges av nærvær, takhøyde, tillit, omsorg og respekt<br />
- Utvikling av gode faglige og psykososiale arbeidsmiljøer<br />
- Fremmende ledelse og ledernettverk<br />
- Fremmende og myndiggjorte medarbeidere<br />
- Kvalitetskommuneprogrammet og kvalitet<br />
- Finne friskfaktorene i organisasjonen og forsterke disse<br />
- Redusere sykefravær og uførhet<br />
- Økt intern mobilitet<br />
- Forebygge og håndtere konflikter<br />
21<br />
Side 50
Rådmannens forslag<br />
Det er en målsetting at medarbeiderne skal være stolt over å jobbe i Bodø kommune. Arbeidsglede,<br />
anerkjennelse og positiv kulturutvikling skal vektlegges. Kvalitet, omsorg og respekt skal<br />
kjennetegne vår kontakt med brukere, samarbeidspartnere og det interne liv i Bodø kommune.<br />
For å sikre at publikum og den tjenesteytende virksomheten i Bodø kommune får nødvendig støtte<br />
fra et effektivt støtteapparat skal følgene ha fokus:<br />
- Systemer som gir total personell- og ressursoversikt for ressursstyring på tvers i kommunen<br />
- Team på personal som har organisasjonsjobbing som hovedfokus<br />
- Det administrative støtteapparat ses under ett slik at det kan innføres organisasjonsutviklingstiltak<br />
kombinert med effektiv bruk av IKT som gir effektiviseringsgevinst<br />
- Det skal tilbys kvalitetsmessig bedre og mer effektive tjenester ut mot publikum og<br />
næringsliv ved å ta i bruk elektroniske ”24/7-løsninger” på kommunens portal<br />
(www.bodo.kommune.no) parallelt, skal kommunen internt justere sine arbeidsprosesser i<br />
fagmiljøene slik at kommunen internt kan oppnå økonomiske og kvalitative gevinster<br />
- Nytt kvalitetssystem Kvalitetslosen implementeres i 2010. Kvalitetslosen skal sikre bedre<br />
internkontroll, bedre kvalitet og HMS<br />
5.2 Budsjettramme 2010<br />
Bevilgning i 2010 foreslås økt med 2,9 mill kr. Av dette er 2,2 mill kr anvendt til dekning av<br />
lisenskostnader til Microsoft (jfr PS 09/92 og PS 09/131) og 0,7 mill kr foreslås brukt til å dekke<br />
økt godtgjøring til folkevalgte. Fire administrative stillinger er trukket inn fra hhv servicekontor,<br />
IKT, personalkontoret og kemner. Totale driftskostnader er endret fra 138,1 mill kr til 140 mill kr,<br />
mens driftsinntektene er redusert fra 8,9 mill kr til 7,7 mill kr for sentraladministrasjon totalt sett.<br />
Tabellen under viser hvordan bevilgningen er fordelt på kontorer og endring i forhold til tidligere<br />
år. Endring under rådmann skyldes intern overføring mellom to ansvarsområder. Lønn og regnskap<br />
har avgitt en stilling til økonomikontoret. Kemner har redusert antall stillinger. Endring under<br />
område politikk skyldes i at 0,7 mill kr fra formannskapets disposisjonskonto er samlet med<br />
opplæring og kultur jfr PS 09/112. I tillegg er valgbudsjett tatt ut (1 mill kr). Personalkontoret øker<br />
budsjett pga bevilgningen til prosjekt Freskt Bodø og flytting av annonsebudsjett fra Helse- og<br />
sosialavdelingen. Arkivet øker budsjett pga økt bevilgning til kontingent til Arkivet i Nordland og<br />
delfinansiering av en stilling.<br />
Brutto driftsutgifter Regnskap Budsjett Budsjett 2010 Nom. endr. Nom. endr.<br />
(tall i 1.000,-) 2008 2009 i 2010 priser i kr 09-10 i % 09-10<br />
Fagkontor/tjeneste<br />
Rådmannen 1 109 5 594 5 028 -566 -10,1<br />
Økonomikontoret 7 983 4 971 5 390 419 8,4<br />
Lønn og regnskapsenheten 16 504 16 300 15 733 -567 -3,5<br />
Innkjøp 2 616 2 514 2 508 -6 -0,2<br />
Kemnerkontoret 13 052 13 703 12 940 -763 -5,6<br />
Politikk 15 092 17 152 16 177 -975 -5,7<br />
Landbruk 5 861 0 0 0 0,0<br />
Personalkontoret 21 229 23 958 25 573 1 615 6,7<br />
Bedriftshelsetjenesten 3 530 4 103 4 002 -101 -2,5<br />
IKT 24 463 25 010 28 053 3 043 12,2<br />
Arkiv 7 609 6 011 6 357 346 5,8<br />
Servicekontoret 18 721 18 803 18 499 -304 -1,6<br />
Sum utgift 137 769 138 119 140 260 2 141 1,6<br />
Sum inntekt 13 836 8 917 7 952 -965 -10,8<br />
Netto utgift 123 933 129 202 132 308 3 106<br />
Budsjett 2010 er inkludert nye pensjonssatser og prisjustert.<br />
2,4<br />
22<br />
Side 51
Rådmannens forslag<br />
5.3 Tiltak og prioriteringer i 2010<br />
Innsparingskrav for sentraladministrasjon er beregnet til 0,9 mill kr i 2010. Dette er løst ved at hvert<br />
kontor er trukket med et beløp på 6000 kr per ansatt. Tabellen under viser hvordan kravet er fordelt<br />
på kontor:<br />
Kontor<br />
Beløp<br />
Kemner 133 500<br />
Personalkontoret 133 500<br />
Bedriftshelsetjeneste 30 300<br />
IKT, Beredskap 72 800<br />
Arkivet 60 700<br />
Økonomi, kom advokat, miljøvern mfl 84 900<br />
Lønn- og regnskap 175 900<br />
Innkjøp 24 300<br />
Politikk (adm), lokale utvalg, eldreråd 72 800<br />
Servicekontoret 121 300<br />
Sum 910 000<br />
Kommunen viderefører satsinger for å redusere sykefravær og utvikle en langtidsfrisk og<br />
helsefremmende organisasjon. Det er lagt inn 0,2 mill kr til arbeid med prosjektet Freskt Bodø.<br />
Hittil er det investert ca 2,5 mill kr i arbeid med sykefraværsproblematikken. Videre vil det<br />
prioriteres fortsatt arbeid med rekruttering og kompetansebygging, samt tiltak for å beholde<br />
personell i arbeid. Lederutviklingsprogrammet og kvalitetskommuneprogrammet fortsetter som før<br />
og fremmende ledelse og ledernettverk utvikles ytterligere. Budsjettet til disse formål holdes<br />
uendret i forhold til 2009. Det er prioritert flere tiltak i år. Medlemsavgift Arkiv i Nordland er lagt<br />
inn (0,4 mill kr). Det er foretatt en vurdering om hvorvidt kommunen kan si opp avtalen, men<br />
konklusjon er at det ikke vil være lønnsomt. Videre er det lagt inn finansiering av en ½ stilling ved<br />
informasjonsenhet (0,3 mill kr) pga omplassering og delfinansiering av en stilling ved<br />
arkivtjenesten (0,15 mill kr). Husleie for Bankbygget er budsjettert opp med 0,6 mill kr til riktig<br />
nivå. Dette fordi to nye avtaler som var inngått i 2008 ikke var lagt inn i budsjettgrunnlag 2009.<br />
Kemner vil miste ca 0,35 mill kr inntekter i 2010 pga regelendring og manglende oppdrag.<br />
23<br />
Side 52
6 Oppvekst- og kulturtjenester<br />
Rådmannens forslag<br />
Utvikling driftsrammer:<br />
(i 1000 kr)<br />
B 2009 ØP 2010 ØP 2011 ØP 2012 ØP 2013 Endr. 09-13 i kr. Endr. 09-13 i %<br />
Utgifter 1 048 896 1 098 261 1 084 061 1 067 061 1 038 741 -10 155 -0,97<br />
Inntekter 405 061 437 268 437 268 437 268 437 268 32 206 7,95<br />
Netto 643 835 660 994 646 794 629 794 601 474 -42 361 -6,58<br />
6.1 Mål og utfordringer i perioden 2010-2013<br />
Tjenestemål i perioden 2010-2013<br />
• Tilby tjenester av høy kvalitet med fokus på resultatoppnåelse, brukertilfredshet,<br />
tilgjengelighet og samhandling.<br />
• Tilpasse kapasiteten av lovpålagte tilbud, herunder full barnehagedekning, tilstrekkelig<br />
skolekapasitet, tilbud innenfor barnevern, PPT og helsestasjon/skolehelsetjeneste, bibliotek<br />
og introduksjonsprogram for nyankomne innvandrere<br />
• Ha fokus på vesentlige utviklingsfaktorer for barn og unge, som inkluderende og tilpasset<br />
opplæring for alle, overgang mellom familiesenter/helsestasjon/barnehage/grunnskole/<br />
videregående skole og voksenliv, sosiale forhold, økt medvirkning i utvikling av Bodøsamfunnet<br />
og vektlegging av oppveksttilbud i form av uterom i skoler/barnehager,<br />
lekeplasser og andre fritidsanlegg.<br />
• Medvirke til gjennomføring av større oppgaver som etablering av familiesenter i alle fem<br />
områdene, nødvendige endringer i skolestruktur, møteplasser for barn og unge i de ulike<br />
bydeler, kulturstrategiplanen og plan for fysisk aktivitet og naturopplevelser, Bodø som<br />
internasjonal by og innhold og realisering av Kulturkvartalet.<br />
Utfordringer i perioden 2010-2013<br />
Perspektivmeldingens målsetting om et forbedret driftsresultat for kommunen medfører at<br />
driftsutgiftene gradvis strammes inn, eventuelt at inntektene øker. Det medfører store utfordringer å<br />
samtidig opprettholde et godt tjenestetilbud.<br />
I det forebyggende oppvekstarbeidet legges erfaringene fra oppvekstplanperioden til grunn. Det er<br />
fortsatt høy fokus på å systematisere og bygge opp tilbud og tiltak som bygger på hovedprinsippene<br />
om tidlig og samordnet innsats, lett tilgjengelig hjelp (lavterskeltilbud) og brukermedvirkning. På<br />
denne bakgrunn ønsker man å realisere familiesenter i alle fem områdene i byen. Vi ser en tendens<br />
til at mange barn har kompliserte diagnoser som krever særlig tilrettelegging og at flere barn og<br />
unge plasseres i fosterhjem og institusjoner. Økning av meldinger til barnevernet og økning i tyngre<br />
saker er ellers en stor utfordring i oppvekstarbeidet.<br />
Grunnskolen forventer en svak nedgang i elevtall i perioden og driftsrammene er derfor noe<br />
redusert. Kommunens utfordring er til en hver tid å ha skolekapasitet og rasjonell struktur som er<br />
tilpasset boligbygging og omsetning av boliger i alle bydeler. Samarbeidet med fylkeskommunen<br />
for å redusere frafall i videregående skole vil få stor fokus. Det er en utfordring å skape et godt<br />
læringsmiljø i alle skolene ut fra de gitte forutsetninger. Mangelfull drenering er et problem i<br />
uteområdene til både skoler og barnehager, og det bør derfor gjennomføres en kartlegging av<br />
omfang og kostnader knyttet til utbedring av disse.<br />
I skolestruktursaken RS 09/12 til formannskapet er det beskrevet hvordan det de senere år har vært<br />
gjennomført reduksjoner i skolebudsjettet uten at det er foretatt strukturelle endringer av betydning.<br />
I perioden vil det særlig bli arbeidet med Tverlandet, Hunstad/Mørkved og Sentrum/Saltvern/<br />
Rønvik. I tillegg har formannskapet bedt om utredning av en ”øyskole” og vurdering av<br />
administrativ sammenslåing av skoler der dette er mulig. Beslutninger om dette må tas i 2010, hvis<br />
de skal få effekt i 2011. Selv om alle forslagene i struktursaken ble gjennomført, ville det ikke være<br />
24<br />
Side 53
Rådmannens forslag<br />
nok til oppnå den reduksjon som perspektivmeldingen pålegger. Derfor må det i tillegg arbeides<br />
med tiltak som berører bemanningen i skolesektoren fra 2011.<br />
Den individuelle retten til barnehageplass er et minimumskrav, og det må arbeides for at foreldre får<br />
barnehageplass etter behov og i nærmiljøet. Høyere fødselstall vil medføre økt etterspørsel etter<br />
plasser de nærmeste årene. Fra 1. januar 2011 vil øremerket tilskudd til barnehager inngå i<br />
rammeoverføringen og kommunene skal da utarbeide egne forskrifter for overføringer til ikkekommunale<br />
barnehager. Det må derfor arbeides med å utarbeide gode modeller for å sikre<br />
likeverdig behandling av private og kommunale barnehager.<br />
For kultursektoren blir årene fremover preget medvirkning i planleggingen av Kulturkvartalet,<br />
herunder organisering- og driftsplanlegging. Arbeidet med Bodøs historie og Gårds- og<br />
slektshistorien for Skjerstad må sikres økonomisk, slik at ferdigstillelse kan skje etter planen.<br />
Kommunen har innenfor gjeldende avtale en stor utfordring i å tilby boliger for flyktninger som<br />
skal førstegangsbosettes. Bystyret har vedtatt bosetting av 70 flyktninger pluss familiegjenforente<br />
pr år i en fireårsperiode (90 i 2009 og 2010). Dette innebærer behov for ca 60 boliger pr år.<br />
Situasjonen krever også økonomiske og personellmessige ressurser til innleie i det private<br />
markedet. Etablering av asylmottak i kommunen fører til økende etterspørsel etter kommunale<br />
tjenester. Som vertskommune har vi ansvar for lovpålagte oppgaver, og staten gir<br />
vertskommunetilskudd som i 2010 ventes å bli ca 2,0 mill kr. Dette brukes til å bygge opp kapasitet<br />
gjennom styrking av helsesøstertjenesten, legeressurs, tolketjeneste og bibliotek.<br />
6.2. Budsjettramme 2010<br />
Brutto driftsutgifter<br />
Regnskap<br />
2008<br />
Budsjett<br />
2009<br />
Budsjett<br />
2010<br />
Nom. endr.<br />
i kr 09-10<br />
Nom. endr.<br />
i % 09-10<br />
(tall i 1.000,-)<br />
Fagkontor/tjeneste<br />
Fellesadministrasjon 14 800 8 059 7 530 -529 -6,6 %<br />
Barnehage 305 467 309 054 322 476 13 422 4,3 %<br />
Grunnskole 554 803 548 324 569 150 20 826 3,8 %<br />
Barnevern 52 462 44 032 46 625 2 593 5,9 %<br />
Helsesøstertj. og Utekontakt 25 010 23 279 24 424 1 145 4,9 %<br />
Familiesentrene 0 1 621 1 642 21 1,3 %<br />
Flyktningkontor 39 224 47 923 57 864 9 941 20,7 %<br />
Kultur 58 203 56 994 58 843 1 849 3,2 %<br />
Bibliotek 10 308 9 610 9 707 97 1,0 %<br />
Sum utgift 1 060 277 1 048 896 1 098 261 49 365 4,7 %<br />
Sum inntekt 417 656 405 061 437 268 32 207 8,0 %<br />
Netto utgift 642 621 643 835 660 993 17 158 2,7 %<br />
Budsjett 2010 er justert for nye pensjonssatser og prisjustert.<br />
Det er forutsatt styrking av skolebudsjettet med 0,8 mill kr som følge av økte driftskostnader ved<br />
nye Bodøsjøen skole. Vedtatte planrammer i henhold til perspektivmeldingen medfører forøvrig en<br />
innsparing på 7,5 mill kr for avdelingen samlet. Innsparingen er løst ved at enhetene bidrar med<br />
reduksjon forholdsmessig i forhold til bruttobudsjett. I tillegg er det forutsatt at grunnskolene<br />
reduserer rammene med 1,7 mill kr på grunn av nedgang i elevtall. Den økonomiske situasjonen<br />
tilsier at det i begrenset grad kan settes i gang nye tiltak. Som følge av positiv vekst i fødselstallene<br />
får Helsesøstertjenesten økte rammer, noe som gir rom for styrking av jordmortilbudet med inntil<br />
0,6 årsverk. Videre planlegges det å realisere familiesentre i alle bydeler i løpet av 2011. Tiltaket<br />
gjennomføres for Rønvik og Tverlandet i 2010 og Alstad og Sentrum i 2011 ved å omgjøre<br />
planlagte investeringsmidler til drift.<br />
Avdelingens salderingsprosess er gjennomført etter den strategi som bystyret vedtok i<br />
perspektivmeldingen. Tabellen viser tiltak som gjennomføres for oppvekst og kultur.<br />
25<br />
Side 54
Rådmannens forslag<br />
Tiltak<br />
Sum 2010 (i tusen kr)<br />
Grunnskolene, omfordeling fra mellom-/ungdomstrinnet til småskoletrinnet 5 595<br />
Endret bemanningsnorm i barnehagene 2 195<br />
Kultursektoren: barne- og ungdomsseksjon, tilskudd musikk, friluftsområder, Bratten. 405<br />
Økning med inntil 60 % jordmorstilling -334<br />
Reduserte kontorutgifter bibliotek, PPT, familiesentrene, administrasjon 137<br />
Flyktningkontoret: økte inntekter, red. tilskudd og kjøp av tjenester/overføringer BVO 340<br />
Barneverntjenesten: strengere bruk av frikjøp og friplasser for barneverntiltak 313<br />
SUM 8 651<br />
Grunnskolenes rammer er redusert med 5,6 mill kr. I statsbudsjettet for 2010 legges det inn midler<br />
til såkalt tidlig innsats for småskoletrinnet med 5,3 mill kr og 0,6 mill kr til fysisk aktivitet på<br />
mellomtrinnet. Denne tildelingen inngår i effektiviseringen for skoleverket i 2010. Redusert ramme<br />
på 1,7 mill kr skyldes nedgang i elevtallet, mens 3,9 mill kr er grunnskolens andel av OKavdelingens<br />
effektiviseringskrav. Når ressursene skal fordeles på skolene, må det som konsekvens<br />
av dette foretas en omfordeling fra mellom- og ungdomstrinnet til fordel for småskoletrinnet. Dette<br />
for å få til en relativ styrking av småtrinnet i tråd med retningslinjene fra staten.<br />
Barnehagene har i dag en bemanningsnorm på 6,4. I følge vedtektene skal bemanningsnormen være<br />
6 barn over 3 år og 3 barn under 3 år, samtidig som det gis åpning for fleksibilitet. Derfor varierer<br />
bemanningen noe i de ulike barnehagene vurdert ut i fra gruppenes sammensetning, lokaler og<br />
størrelse og personalets kompetanse. Det er derfor et potensial for økte inntekter ved å ta inn flere<br />
barn i noen barnehager. Videre forventes det ei økning i skjønnsmidler mot det som er budsjettert<br />
tidligere år. Disse tiltakene gir samlet en effektiviseringsgevinst på 2,2 mill kr.<br />
De øvrige kontorene bidrar med 1,2 mill kr som andel av driftstilpasningen. Det blir strammere drift<br />
på barne- og ungdomsseksjonen samt drift og sikring av friluftsområder, uten at dette innebærer<br />
reduksjon i tiltak. Videre spares det noe på tilskuddsposter på musikkområdet. For Bratten ventes<br />
det lavere vedlikeholdskostnader som følge av innkjøp av ny buss. Bibliotekene får i hovedsak de<br />
samme rammene som 2009 ettersom de styrkes med andel av vertskommunetilskuddet og<br />
effektiviserer driften ved å håndtere økt publikumsbesøk med de samme rammene som i dag. PPT,<br />
fellesadministrasjon og familiesentrene reduserer ytterligere på kontorutgifter og annonsering<br />
utover reduksjonen som ligger inne i årets budsjett. Flyktningkontoret reduserer på overføringene til<br />
leksehjelp Internasjonalt senter, kjøp av tjenester og overføringer mot Bodø voksenopplæring og<br />
tilskudd til innvandrerstyrte aktiviteter. Barnevernet må innføre strengere bruk av frikjøp<br />
fritidstilbud og barnehager/SFO for barn i tiltak.<br />
6.3 Tiltak/prioriteringer i 2010<br />
Grunnskole<br />
Statsbudsjettet: Grunnskolen tilføres over 5,3 mill kr gjennom økning i rammetilskuddet til<br />
våreffekten av tidlig innsats gjennom økt læreroppfølging i matte og norsktimene på trinn 1-4, og<br />
590 000 kr til våreffekten av økt fysisk aktivitet på trinn 5-7. Disse gjelder dermed fra skolåret<br />
2009/10. Fra Skoleåret 2010/11 tilføres litt over 2 mill kr til høsteffekten av 1 undervisningstime<br />
mer på trinn 1-7 og 8 timer gratis leksehjelp i SFO for trinn 1-4. Vi vet også at det gjennom<br />
Kulturløftet II skal gis stimuleringstilskudd til Kulturskolen for å gi et kulturtilbud til flere elever,<br />
men det er ennå noe usikkert hvilken effekt det gir for Bodø kommune. Basert på KOSTRA-tall har<br />
vi fått tilført ca. 250 000 kr mer til skolefrukt og minoritetsspråklige elever.<br />
Ressursfordeling: Bystyresak 09/55 om tilstand og ressursbruk i skolene 2009/10 legger føringer<br />
for hvordan ressursene i skolen skal brukes vårhalvåret 2010. Alle skoler får tildelt ressurser etter<br />
samme ressurstildelingsmodell og etter møter med virksomhetslederne. Det registreres et økende<br />
26<br />
Side 55
Rådmannens forslag<br />
behov for spesialpedagogiske tiltak. I Bystyresak 09/108 konstateres det at omfanget av<br />
spesialundervisning i Bodø er for stort.<br />
Utviklingstendenser 2009 – 2014:<br />
Skoleår/elever 2009/10 2010/11 2011/12 2012/13 2013/14<br />
Småtrinn 2384 2371 2362 2404 2400<br />
Mellomtrinn 1884 1844 1797 1805 1799<br />
Ungdomstrinn 1946 1949 1942 1882 1847<br />
Totalt elevtall 6214 6164 6101 6091 6046<br />
Årlig endring -50 -63 -10 -45<br />
Årlig endring i % -0,8 % -1,0 % -0,2 % -0,7 %<br />
Akk. Endring -50 -113 -123 -168<br />
Akk. Endring i % -0,8 % -1,8 % -2,0 % -2,8 %<br />
Oversikten baserer seg på SSB's prognose for de årskull som ikke er inne i skolen pr 19.08.09. De årskull som allerede<br />
er inne er framskrevet uten at det er lagt til/trukket fra for eventuell tilflytting/fraflytting fra eller til andre kommuner.<br />
Elevtallene fra St. Eystein er også inkludert med hhv 68, 76, 76, 76 og 76 elever disse skoleårene, hvor økningen er<br />
først og fremst til 10 årstrinn . Det forutsettes at det vil begynne ca. like mange på 1. trinn hvert år i perioden som i<br />
2009/10 dvs ca 580. Unntaket er i 2012 hvor det vil begynne ca 620 elever. Fra 2014 vil antallet skolestartere gradvis<br />
øke og ligge på godt over 600 elever i årene som kommer.<br />
Variasjonene i årskull på de enkelte skolene vil være store. Det er først og fremst på mellomtrinnet<br />
at vi får reduksjoner i elevtallet. I slutten av perioden forventes også redusert elevtall på<br />
ungdomstrinnet, mens elevtallet øker noe på småtrinnet. Dette understreker viktigheten av at det<br />
satses på 1-10 skoler og at skolene får mulighet til å tilpasse lokalene. Bodø kommune trekkes i<br />
statsbudsjettet for 3,2 mill kr for elever som er registrert på St. Eysteins skole 2008/09, uten at vi er<br />
i stand til å ta ut en tilsvarende nedskjæring i Bodøs skoler.<br />
Spes.ped.: Organiseringa av PP-tjenesten i Bodø i en nettverksbasert desentralisert modell<br />
videreføres. Utvikling av kompetanse i tjenesten sikres gjennom strategisk kompetanseutvikling og<br />
oppbygging av likeverdig tilbud i alle nettverkene. Det utvises stor grad av fleksibilitet mht. å bruke<br />
kompetanse på tvers av nettverk og skoler. I tillegg ytes også tjenester til Værøy og Røst etter<br />
avtale. Ventetiden i PP-tjenesten skal være et minimum, den faglige hjelpa skal være lett<br />
tilgjengelig og komme innen rimelig tid. Henvisninger til PP-tjenesten holder seg stabilt. Bystyret<br />
vedtok i sak 08/130 å opprette et innsatsteam for grunnskolen. Teamet var på plass januar 2009 og<br />
arbeider på alle kommunens grunnskoler. Teamet har tre årsverk, og har i perioden februar til<br />
oktober 2009 arbeidet på ulikt nivå i til sammen 35 saker.<br />
Den kulturelle skolesekken (DKS): Alle trinn får ett eller flere tilbud fra DKS. Bevilgningen fra<br />
Nordland fylkeskommune ligger på 0,98 mill kr for skoleåret 2009/10. Det er grunn til å tro at<br />
bevilgningen for skoleåret 2010/11 vil ligge på samme nivå. Gjennom omdisponering av midler i<br />
samsvar med bystyresak 09/58 er nå fast koordinatorstilling økt fra 50 % til 100 %. Kulturskolen vil<br />
i 2010 se på muligheten for å legge inn en 20 % fast produsentstilling innenfor den rammen DKS<br />
rår over.<br />
Skolebygg: Bodøsjøen skole, byggetrinn 2, påbegynnes og ferdigstilles slik at oppbygging av<br />
ungdomstrinnet kan starte høsten 2010. Utviklingen av Saltvern skole skjer innenfor bevilgninger<br />
gitt i budsjett og økonomiplan. Tilpasning av byggmassen skjer gjennom en helhetlig plan hvor to<br />
av fløyene tas først, og hvor man deretter jobber videre med å få funksjoner tilpasset to skoler til å<br />
bli enhetlig. Etter at Saltvern er utbygget og modernisert ihh til tidligere vedtak og bevilgninger, vil<br />
den ha nådd sitt maksimum i 2010. Det er derfor nødvendig allerede fra høsten 2010 å se på tiltak<br />
27<br />
Side 56
Rådmannens forslag<br />
som kan avlaste denne skolen. Modernisering og ombygging av Østbyen er et slikt grep, som<br />
samtidig vil gi de tilsatte et atskillig bedre arbeidsmiljø. Vedlikeholdsplan for skolene gjennomføres<br />
i tråd med prioriteringer gitt av formannskapet.<br />
Voksenopplæring: Det gis nå norskopplæring 2 x 3 t/u til asylsøkere fra byens to mottak. I 2010<br />
skal det satses videre på å effektivisere opplæringen gjennom bevisstgjøring av elevansvar, foreta<br />
sakkyndige pedagogiske vurderinger av norskspråklige og fremmedspråklige voksne, tilby introkurs<br />
for flyktningkontoret, etablere helårsdrift og utnytte mulighetene for dette ihht ny arbeidstidsavtale<br />
for lærere. I løpet av 2010 vil driften være tilpasset den nye tilskuddsordningen med pr.<br />
capita-tilskudd.<br />
Skolefritidsordning: Skoleåret 2009/10 går 1 408 barn (1387 i 2008/09) i 19 kommunale SFO. Fra<br />
dette skoleåret er det opprettet SFO for 3 elever på Landego skole. I tillegg er det fortsatt private<br />
SFOer på St. Eystein skole og i Bjørneborgen barnehage. Totalantallet er relativt stabilt for hvert år,<br />
men antall barn på hver SFO varierer. Sen påmelding i forkant av skolestart og oppsigelse av<br />
plasser på våren gir oss store utfordringer mht å få et kompetent og stabilt personale. Ordinær SFO<br />
er basert på foreldrebetaling og kommunal bevilgning, mens styrket SFO er basert på kommunal<br />
bevilgning.<br />
Kulturskole: Pr 10.08.09 har Kulturskolen ca 1 100 elevplasser inkl elevplasser i samarbeid med<br />
grunnskolene. I tillegg selger Kulturskolen tjenester til lag og foreninger tilsvarende 1,5 stillinger.<br />
Kulturskolen har et aktivitetsnivå som ikke er tilpasset inntektssiden. Prisene foreslås økt med 5 %.<br />
Utfordringen blir å få til økt produksjon av elevtimer innenfor tilgjengelige personalressurser.<br />
Kulturskolens prisnivå er fortsatt noe lavt i forhold til sammenlignbare kommuner.<br />
Barnehage<br />
I Bodø fikk alle barn innfridd retten til barnehageplass fra høsten 2008. Utfordringa er foreldrenes<br />
forventning om barnehageplass så snart svangerskapspermisjon er over. Pr 20.09.09. har 100 barn<br />
som har fylt ett år etter 1. september fått plass. Imidlertid har antall fødsler økt kraftig i 2008<br />
sammenlignet med tidligere år, og det ligger an til minst like stor økning i 2009 slik nedenstående<br />
tabell viser. Økningen i fødselstallet merkes ved lengre ventelister , hovedsaklig for barn født sent i<br />
2008 og 2009.<br />
2009 2008 2007 2006 2005 2004<br />
Antall barn 700 670 610 569 623 576<br />
Barn med plass 482 570 566 608 575<br />
Uten plass 188 40 3 15 1<br />
72 % 93,5 % 99,5 % 97,5 % 100%<br />
Tallene for 2009 er estimert. Gjennomsnittlig er det født 60 barn pr. måned fra 1. januar til<br />
31.september. Basert på denne utviklingen og prognoser fra helsestasjonene vil det ligge an til 730<br />
barnefødsler i 2009. Det blir derfor viktig å videreføre eksisterende barnehageplasser. Av nye tiltak<br />
kan nevnes Miljøbarnehagen AS som erstatning for Rønvik sanitetsforenings barnehage og som<br />
utvides med ca. 9 plasser under 3 år. Studentbarnehagen bygger ny barnehage som ferdigstilles<br />
høsten 09. Kommunen tilbys å kjøpe Osphaugen barnehage. Samtidig bør det vurderes å søke om<br />
permanent godkjenning og fortsatt drift i Innstranden klubbhus og Børsingveien, samt vurdere på<br />
nytt kapasitetsutnyttelsen i eksisterende barnehager.<br />
Regjeringa tar sikte på å oppnå en likeverdig behandling av kommunale og ikke-kommunale<br />
barnehager gjennom en opptrappingsplan på 5 år med oppstart 1. august 2010. Minimumskravet til<br />
kommunale tilskudd økes fra 85 % til 88 % av det kommunale barnehager får i <strong>offentlig</strong>e tilskudd.<br />
Økningen innebærer 3,3 mill kr i økte utbetalinger med dagens nivå og ventes kompensert med økte<br />
28<br />
Side 57
Rådmannens forslag<br />
skjønnsmidler fra staten. Maksimalgrensa på foreldrebetalingen vil bli videreført på samme<br />
nominelle nivå som i 2009. Dette blir kompensert gjennom øremerket statstilskudd.<br />
Fellesadministrasjon<br />
Oppvekstprosjektet er avsluttet, men oppvekstarbeidet videreføres. OK-avdelingen har fortsatt<br />
mange delprosjekter med ekstern finansiering, og nye er under planlegging. Sentralt i dette er<br />
fortsatt utvikling av organisasjonen med barn og familier i fokus. Det har ført til et tettere samarbeid<br />
med HS-avdelingen. Den forebyggende psykologstillingen er flyttet over til fellesadministrasjonen<br />
og jobber tverrfaglig. Feiringen av samisk nasjonaldag blir styrket i 2010.<br />
Bystyret har vedtatt oppretting av familiesenter (helsestasjon med åpen barnehage og tilgrensende<br />
tilbud) i fem bydeler. Mørkvedmarka er ferdig etablert, Sentrum og Rønvik er under etablering og<br />
Tverlandet og Alstad er i planleggingsfasen. Det er i opprinnelig økonomiplan planlagt å investere<br />
til sammen 13 mill kr i 2011 til familiesenteretablering. Gjennom å utvide eksisterende<br />
helsestasjoner i Moloveien og Alstad, leie nye lokaler på Tverlandet og ferdigstille i Rønvik, kan<br />
man redusere investeringene og frigjøre midlene til drift. Dette grepet vil samlet sett redusere låne-<br />
/investeringsbehovet med 9 mill kr, frigjøre ca. 0,9 mill kr årlig til drift og ha ferdig etablert alle<br />
fem familiesentrene innen 2011 ihht bystyrets intensjoner.<br />
Helsesøstertjeneste og Utekontakt<br />
Jordmødrenes kompetanse gir oss mulighet til å gå tidlig inn ved bekymringer og etablere gode<br />
samarbeidsrelasjoner fra før fødselen. Tjenesten anvender metoder og kompetanse som retter seg<br />
mot tidlig intervensjon. Dette er et av fokusområdene framover. Nye retningslinjer for veiing og<br />
måling fra 2010 vil medføre økt ressursbruk på dette området. Alle barn skal veies etter 7-10 dager,<br />
samt følges tettere med målinger og oppfølging av vektproblemer ut grunnskolen. Utfordringen<br />
ligger i å opprettholde lovpålagt drift ved økende fødselstall. Budsjettet er styrket som følge av økte<br />
fødselstall og vi kommer til å øke jordmortjenestetilbudet med inntil 0,6 årsverk.<br />
Det er også stor aktivitet med utviklingsprosjekter for å utvikle bedre tiltak og kompetanse på en<br />
rekke områder, som amming, overvekt hos barn, kvinnelig omskjæring, bedre rutiner i overgangen<br />
fra ungdomsskole til videregående skole for å forebygge frafall videregående skole og bidra til<br />
bedre ungdomshelse. Helsesøstre i grunnskolen har stor arbeidsmengde og har fått pålagt nye<br />
oppgaver fra sentralt hold. Driften i videregående skole må justeres ut fra lav bemanning som ikke<br />
kan håndtere pågang og oppgaver. Helsestasjon for ungdom drives godt med høye besøkstall.<br />
Flyktninghelsetjenesten og asylmottakene har ressurskrevende brukere, noe som også vises i den<br />
øvrige tjenesten når brukerne kommer over til helsestasjoner og skolehelsetjenesten.<br />
Utekontakten bruker 40 % arbeidstid til feltarbeid, hovedsakelig i sentrum. Det legges opp til at<br />
Utekontakten kan bistå barnevernet med undersøkelse og tiltak for ungdom. Bankgata skole får<br />
skoleåret 2009/10 ”skolepakken” som innebærer forebyggende tiltak rettet både mot elever, foreldre<br />
og samarbeid med skolen. Øvrige bydeler får ingen målrettede tiltak.<br />
Barneverntjenesten<br />
Barnevernet har hvert av de siste åra hatt om lag 10 % økning i bekymringsmeldinger. Økningen vil<br />
mest sannsynlig fortsette også i 2010. Utfordringer for 2010 vil være å unngå nye ventelister i<br />
forhold til undersøkelser eller iverksetting av tiltak, prioritere de mest alvorlige sakene og å holde<br />
høy standard i oppfølging av barn/unge i hjelpetiltak og av fosterbarn og fosterheimer. Barnevernet<br />
vil måtte legge inn økonomisk vurdering av tiltaksbruk og bare i kortest mulig tid bruke kostbare<br />
tiltak som beredskapshjem og institusjoner. Det vil være en betydelig utfordring å bringe driften i<br />
økonomisk balanse i 2010, særlig med bakgrunn i løpende behov for institusjonsplasseringer.<br />
Posten styrkes med 1,5 mill kr i 2010 for å møte denne veksten. Tjenesten vil i 2010 få<br />
effektivitetsgevinst fra omorganisering, nytt saksbehandlersystem og bedre IT-teknologi. Vår nye<br />
organisasjon vil gjøre at barn og familier slipper å forholde seg til skiftende saksbehandlere, og gi<br />
bedre utnyttelse av personalet.<br />
29<br />
Side 58
Rådmannens forslag<br />
Flyktningkontor<br />
Oppkjøp av ledige forsvarsboliger i 2009 har i noen grad bedret en boligsituasjon som har vært<br />
problematisk i mange år. Flyktningkontorets prosjektarbeid med innleie i privatmarkedet har også<br />
virket i samme retning. Dette er imidlertid ikke tilstrekkelig for å løse framtidige behov, så også i<br />
2010 er det tatt høyde for investering i øremerkede kommunale boliger. Det vil fortsatt være aktuelt<br />
med innleie i privatmarkedet, men når prosjektmidlene fra IMDi tar slutt, vil omfanget bli avhengig<br />
av at det frigjøres personellressurs til oppfølging av leieforholdene. Det er fortsatt behov for stor<br />
grad av individuell tilrettelegging i Introduksjonsprogrammet, men som følge av nødvendige<br />
driftstilpasninger er ledige midler til dette formålet redusert. Ut fra økt oppdragsmengde og<br />
erfaringstall har det vært nødvendig med ytterligere styrking av tolketjenesten. Flyktningkontoret<br />
har de siste 8 årene hatt midlertidige kontorlokaler i en provisorisk brakke fra 70-tallet. Huset er nå i<br />
en slik forfatning at det haster med andre kontorløsninger. Innleie kan være et alternativ, og det er<br />
derfor satt av 350 000 kr innenfor budsjettet til eventuell husleieøkning.<br />
Kultur<br />
Barne- og ungdomsseksjonens hovedmålsetning for 2010 er å styrke eksisterende tilbud, innenfor<br />
fritidssentrene, ungdomsrådet, kulturkortet og www.ungdomma.no. Dette innebærer at vi må styrke<br />
programvaren for videreutvikling av www.ungdomma.no, videreføre planarbeidet med<br />
allaktivitetshus på Tverlandet, vurdere tilbudet på Grønnåsen/Alstad og se på organiseringen av<br />
ungdomsrådet. Innkjøp av ny Børre Buss i 2009 har løst noen av utfordringene knyttet til sikker<br />
busstransport. Imidlertid må også Amanda Buss skiftes ut snarest mulig for å ivareta sikkerheten for<br />
passasjerene. Forskuttering av 1,2 mill kr har gjort det mulig å ferdigstille påbegynte delanlegg i<br />
Bratten, dette arbeidet vil bli fullført i 2010. Videre er det under etablering et samarbeid med NAV<br />
om opprettelse av tilrettelagte ungdomsarbeidsplasser. Dette tiltaket skal ha base i Bratten og regnes<br />
å være operativt i løpet av 1 halvår 2010.<br />
Verken Rytmisk senter i Bodø eller Regionalt senter for kirkemusikk i Bodø kom inn på<br />
Statsbudsjettet for 2009, men KKD har avsatt henholdsvis 3 og 5 mill kr i søknadsmidler til slike<br />
tiltak. Begge sentrene har fått tildelt større beløp fra disse for 2009. Det blir også arbeidet med å få<br />
det profesjonelle danseensemblet Moving Art inn på statsbudsjettet, noe som vil være avhengig av<br />
fast tilskudd fra kommunen. Bodø kommune har i samarbeid med andre sentrale aktører startet et<br />
arbeid med å få Bodøkomponisten Fridhtjov Anderssen frem fra glemselen. Bodø kommunes andel<br />
vil bli finansiert over Kulturkontorets budsjett. Det vil bli satt i gang et arbeid sammen med Bodø<br />
kulturskole for å kunne tilby gratis hoveddirigent i 20 % stilling til alle skolekorpsene og Bodø<br />
Unge Strykere. Dersom dette er ønskelig fra korpsene og orkesteret sin side, vil det erstatte<br />
tilskuddet de i dag mottar.<br />
Idrettseksjonen har store anleggsmessige utfordringer. Det gjelder blant annet ferdigstillelse av<br />
”Kompaktarena for landsskytterstevnet 2011” og skiløypetrasé og skistadion på Bestemorenga,<br />
samt videreføre STImuli-prosjektet. Det er også nødvendig å få avklart kommunens medvirkning i<br />
Vestvatn skianlegg. En sentral oppgave er å få på plass nye retningslinjer og en ny<br />
subsidieringsordning for barn og unge i idrettsanleggene. Det er inngått driftsavtale med 3 klubber i<br />
forbindelse med de nye kunstgressbanene, og driften vil bli fulgt nøye i 2010. Aktiv Hverdags rolle<br />
i folkehelsearbeidet må avklares i løpet av 2010.<br />
Bodø kunstforening har fortsatt en anstrengt økonomi, selv om styret i løpet av 2009 har gjort flere<br />
grep for å tilpasse budsjettet. For å kunne fortsette driften er det meldt behov for en økning i<br />
kommunalt tilskudd på 500 000 kr. Arbeidet med bind 2 av Bodøs historie er i gang, og for bind 3<br />
vil arbeidet starte opp våren 2010. Dette bindet finansieres av Høgskolen i Bodø. På grunn av at<br />
økonomien i prosjektet ikke er på plass, må oppstarten av bind 4 vente til bind 2 er ferdig. Det<br />
innebærer at ferdigstillelsen av hele prosjektet forskyves med et år – til 2014. Økonomien er heller<br />
ikke på plass for Gårds- og slektshistorien for Skjerstad. Løsningen for neste år blir å holde 160 %<br />
stillingsressurs vakant halve året. Dette sikrer framdriften i bokprosjektene i 2010 men innebærer<br />
30<br />
Side 59
Rådmannens forslag<br />
redusert saksbehandlerkapasitet, spesielt i forhold til kunstformidling, men også på stilling som har<br />
vært lokalisert på Skjerstad. Fra 2010 legges det opp til endring i behandlingen av økonomiske<br />
tilskudd til kulturarbeid. Alle tilskuddsposter samles i 2010 og skal omfatte både driftstilskudd,<br />
arrangementsstøtte og støtte til sosiale formål.<br />
Bibliotek<br />
Biblioteket har fokus på at relevante media for alle brukerne er tilgjengelig raskt etter utgivelse.<br />
En stor utfordring er å bidra til at flyktningene som kommer til Bodø finner biblioteket attraktivt.<br />
Antall flyktninger øker, og de har ønske om språkkurs, kjøreopplæringskurs, skjønnlitteratur på eget<br />
språk og filmer. Dette er dyre media, og takket være tilskudd fra Flyktningkontoret kan vi ha et<br />
rimelig godt tilbud. Antall besøkende til Biblioteket stiger hver måned som igjen gir økt merarbeid<br />
på medarbeiderne. Utfordringene fremover blir å beholde eksisterende bemanning for å ikke miste<br />
verdifull kompetanse.<br />
31<br />
Side 60
7 Helse- og sosialtjenester<br />
Rådmannens forslag<br />
Utvikling driftsrammer:<br />
(i 1000 kr)<br />
B 2009 ØP 2010 ØP 2011 ØP 2012 ØP 2013 Endr. 09-13 i kr. Endr. 09-13 i %<br />
Utgifter 746 181 790 589 812 989 831 949 823 329 77 148 10,34<br />
Inntekter 126 950 146 061 149 061 152 061 152 061 25 111 19,78<br />
Netto 619 231 644 528 663 928 679 888 671 268 52 037 8,40<br />
7.1 Mål og utfordringer i perioden 2010-2013<br />
Tjenestemål i perioden 2010-2013<br />
• Sikre innbyggerne nødvendig helse- og sosialhjelp<br />
• Levere tjenester av høy kvalitet<br />
• Ansvarsbeviste og myndiggjorte medarbeidere<br />
• Fleksibilitet på alle nivåer<br />
• Bidra til økt deltakelse i samfunnet for brukerne<br />
Utfordringer i perioden 2010-2013<br />
Helse- og sosialavdelingen skal sikre at alle innbyggerne i Bodø skal få den helse- og sosialhjelpen<br />
de har krav på. Befolkningsframskrivninger viser økende antall eldre i de kommende årene.<br />
Aldersgruppen 80 år + er økende og vil først og fremst etterspørre sykehjemsplasser. For<br />
hjemmebaserte tjenester forventes den største etterspørselen å komme i aldersgruppen 67-79 år.<br />
Kortere liggetid og nedprioritering av rehabilitering i sykehusene medfører et økende press på<br />
kommunen. Pasientgruppen med kroniske, psykiske lidelser og dobbeldiagnoser er økende. Nye<br />
brukergrupper kommer til og det er vekst av yngre brukere med nedsatt funksjonsevne og med et<br />
større spekter av helsemessige og sosiale problemer. Pleie-, rehabiliterings- og omsorgstjenesten i<br />
kommunen står overfor betydelige utfordringer når det gjelder:<br />
• Rekruttering av personell<br />
• Tilstrekkelig behandlingskapasitet<br />
• Mulighetene til å gi et kvalitativt godt tjenestetilbud<br />
Hovedgrepene for å møte utfordringene innenfor budsjettrammen er:<br />
• Styrking av bemanningen i institusjonene<br />
• Buffer for å håndtere ekstraordinære brukersituasjoner i institusjonene<br />
• Buffer for en nøktern forventet vedtaksvekst og ekstraordinære brukersituasjoner i<br />
hjemmetjenesten<br />
• Etablere nytt legesenter på Mørkved<br />
• Øke brukerbetalingen<br />
• Omprioritere midler fra tilskudd til organisasjoner til fullfinansiering av igangsatte tiltak<br />
• Omdisponere ressurser fra ikke lovpålagte oppgaver til nye nødvendige tiltak<br />
Kapasiteten i institusjoner og botilbud med heldøgns tjenester er en utfordring i forhold til flere<br />
brukergrupper. Omgjøring av sykehjemsplasser til bokollektivplasser vurderes og sees i<br />
sammenheng med ferdigstillelse av det nye sykehjemmet på Hovdejordet B4 i 2012. Fremtidig bruk<br />
av Vollen sykehjem og bygningsmessige tilpassinger i Vollsletta sykehjem utredes. Planlegging av<br />
botilbud på ”nye Vollsletta” gjennomføres i samarbeid med Eiendomskontoret.<br />
St.meld.nr. 47 (2008-2009) Samhandlingsreformen vil prege utviklingen av tjenestetilbudet i<br />
fremtiden. Bodø kommune har allerede i dag flere aktiviteter som er i tråd med intensjonen i<br />
reformen, og det forventes at Stortingets behandling av meldingen vil gi tydeligere føringer for<br />
senere prioriteringer av tjenestetilbud.<br />
32<br />
Side 61
Rådmannens forslag<br />
KOSTRA tall for 2008 viser at kommunens lønnsutgifter pr institusjonsplass var 760 951 kr mot<br />
668 422 kr i gruppe 13, dvs at Bodø kommune har et bemanningsnivå som er ca 14 % høyere enn<br />
gjennomsnittet for sammenlignbare kommuner. For hjemmetjenester er lønnsutgifter pr mottaker på<br />
145 184 kr i Bodø mot 167 406 kr i gruppe 13. Sammenlikningen viser at vi i Bodø har dyrere<br />
institusjoner, men lavere forbruk innen hjemmetjenesten.<br />
7.2 Budsjettramme 2010<br />
Utgangspunkt for beregning av budsjettramme 2010 er opprinnelig vedtatt budsjett i 2009 med en<br />
brutto utgift på 746,2 mill kr og en inntekt på 127,0 mill kr. Rammen er økt ihht<br />
perspektivmeldingen med 10 mill kr til å dekke tjenester til et økende antall eldre, samtidig som<br />
rammen er redusert med 4,94 mill kr på grunn av effektiviseringskrav. Tertialrapporter i år har<br />
medført en økning på til sammen 2,6 mill kr til nye stillinger og 0,6 mill kr til driftsavtaler for<br />
fysioterapeuter. Statsbudsjettet har bevilget 2 mill kr til samhandlingsreformen, 1 mill kr til<br />
fysioterapi og redusert utgiftsbehovet for bostøtte med 1 mill kr. Sistnevnte er imidlertid benyttet til<br />
interne økninger i avdelingen. I tillegg er tildelte skjønnsmidler på 5,154 mill kr fordelt til<br />
sosialtjenesten for å finansiere NAV-reformen. Rådmannens forslag innebærer dessuten en økt<br />
ramme på 4 mill kr til tunge brukere og 2,7 mill kr til økt grunnbemanning. For øvrig er<br />
avdelingens ramme noe omdisponert slik at det er gitt rom for en del utfordringer.<br />
Brutto driftsutgifter Regnskap Budsjett Budsjett 2010 Nom. endr. Nom. endr.<br />
(tall i 1.000,-) 2008 2009 i 2010-priser i kr 09-10 i % 09-10<br />
Fagkontor/tjeneste<br />
Fellesadministrasjon 85 706 79 557 69 393 -10 164 -12,8<br />
Hjemmetjenesten 234 625 240 394 266 047 25 653 10,7<br />
Sykehjem 281 240 238 378 257 597 19 219 8,1<br />
Sosialtjenesten 60 183 48 589 51 050 2 461 5,1<br />
Rehabilitering 9 061 14 949 16 886 1 937 13,0<br />
Helsekontoret 57 070 56 291 57 347 1 056 1,9<br />
Kjøkkendrift/vaktmesterdrift 27 651 25 163 28 194 3 031 12,0<br />
Dagsenter 11 681 11 504 12 504 1 000 8,7<br />
Avlastning/dagtilbud 29 744 31 357 31 571 214 0,7<br />
Sum utgift 796 961 746 182 790 589 44 407 6,0<br />
Sum inntekt 181 296 126 950 146 061 19 111 15,1<br />
Netto utgift 615 665 619 232 644 528 25 296 4,1<br />
Budsjett 2010 er justert for nye pensjonssatser og prisjustert.<br />
I budsjettprosessen er det utarbeidet fordelingsmodeller for institusjoner og hjemmetjeneste, og det<br />
er gjennomført oppdatering og forslag til inntektsøkninger. Økte inntekter er benyttet til å finansiere<br />
løpende og nye tiltak. Pasientbetalingen fra brukere i institusjon er gjenomgått og utgjør en<br />
merinntekt på 3,42 mill kr. Kommunens satser for egenbetalinger er gjennomgått og vurderinger er<br />
gjort knyttet til de gjennomsnittlige egenbetalinger for sammenlignbare kommuner. I 2008 var<br />
gjennomsnittlig brukerbetaling for praktisk bistand i prosent av korrigerte driftsutgifter på 1,2% i<br />
landet, mot 0,4 % i Bodø kommune. De foreslåtte økte satsene for egenbetaling gir avdelingen en<br />
samlet inntektsøkning på 3,75 mill kr, og omfatter hjemmetjenester (2,7 mill kr), trygghetsalarmer<br />
(0,5 mill kr) og korttidsopphold (0,4 mill kr). Alle endringer i satser i nærmere spesifisert i vedlegg<br />
1 Prisliste. Refusjonsordningen for ressurskrevende tjenester var i 2009 budsjettert med en inntekt<br />
på 39,76 mill kr. I statsbudsjettet for 2010 er innslagspunktet økt fra 835 000 til 865 000 kr.<br />
Økningen i innslagspunktet er høyere enn den generelle lønnsøkningen i 2009.<br />
Kompensasjonsgraden er redusert fra 85 % av lønnsutgiftene i 2009 til 80 % i 2010. På grunn av<br />
endringene i refusjonsordningen for ressurskrevende tjenester forventer avdelingen at inntektene i<br />
2010 vil bli på 36,5 mill kr, det vil si en reduksjon på 3,26 mill kr. Til sammen utgjør disse tre<br />
forhold: pasientbetaling, egenbetalinger og tilskudd for ressurskrevende brukere, en netto økning på<br />
3,91 mill kr som er benyttet til fullfinansiering av økt grunnbemanning.<br />
33<br />
Side 62
Rådmannens forslag<br />
7.3 Tiltak og prioriteringer 2010<br />
Med utgangspunkt i den økonomiske rammen som bystyret har stilt til disposisjon til helse- og<br />
sosialformål, bør det gjøres omprioriteringer innenfor helse- og sosialavdelingens budsjett. Med<br />
utgangspunkt i følgende forslag til omprioriteringer foreslås det at helse- og sosialkomiteen i møte<br />
19. november utarbeider en innstilling til bystyret. Det presiseres at ovennevnte tilskudd/avtaler kan<br />
erstattes av andre. Det vises til oversikt over alle tilskudd og avtaler i vedlegg 7.<br />
Nr Forslag til mulige innsparingstiltak<br />
Beløp<br />
1 Kirkens Bymisjon – tilskudd til organisasjonen 136 000<br />
2 Kirkens Bymisjon – tilskudd til stilling i Bymisjonens Kafe 307 000<br />
3 Kirkens Bymisjon – Ny Giv - tilskudd 470 000<br />
4 Kirkens Bymisjon – Jobb 1 – tilskudd 200 000<br />
5 Frivillighetssentralen – tilskudd 184 000<br />
6 Wandasenteret - tilskudd 85 000<br />
7 Bodø Industri AS – Trappehuset - avtale 696 000<br />
8 Grønn omsorg - 3 mnd oppsigelsestid – avtale (400 000) 405 000<br />
9 Dagsentervirksomheten - Prosjekt ”aktivitet til beboere i sykehjem” 800 000<br />
10 Dagsentervirksomheten – opphør som egen virksomhet (leder) 600 000<br />
10 Ledsager på feriereiser/ ikke lovpålagt tiltak 200 000<br />
11 Sommer sammen / ikke lovpålagt tiltak 362 000<br />
Sum totalt 4 445 000<br />
Nr Forslag til disponering<br />
1 Transportordningen for brukere, økt merkantil ressurs og merforbruk 2 195 000<br />
2 Økning legetjeneste i sykehjem 1 600 000<br />
3 Kreftsykepleier 250 000<br />
4 Helsekontoret - Mørkved legesenter – engangsmidler 2010 400 000<br />
Sum 4 445 000<br />
Av foreslåtte disponeringer i tabellen over gjelder ca 2,2 mill kr transportordningen for brukere til<br />
dagtilbud og dagsentertilbud. Området har de siste årene hatt et betydelig merforbruk, og det<br />
foreslås en merkantil ressurs på 50 % for å bedre bestillings- og kontrollrutiner. Det er behov for å<br />
øke legetjenesten i sykehjemmene, og området foreslås økt med 1,6 mill kr. Kreftsykepleierressurs<br />
foreslås videreført fra prosjekt til drift og finansieres her med 0,25 mill kr. Arbeidet med etablering<br />
av Mørkved legesenter er iverksatt, og foreslås her finansiert med 0,4 mill kr.<br />
Vedtatt tiltaksplan for 2009 vil bli videreført i 2010, og det vil fortsatt være et sterkt fokus på<br />
økonomistyring og tett oppfølging. HS stab, Økonomikontoret og Personal- og<br />
organisasjonskontoret bidrar til at virksomhetslederne fortløpende får styringsdata og støtte til<br />
korrigerende tiltak. Styrking av grunnbemanning forventes å bidra til et redusert forbruk av vikarer<br />
og overtid. Av andre tiltak fremheves:<br />
• Vurdere utvidelse av vikartjenesten for å sikre stabilitet, kvalitet og fleksibilitet. Bruk av<br />
vikartjenesten inn i spesielle brukersituasjoner forventes å gi stabilitet og redusert bruk av<br />
kortere engasjementer og eksternt innleie. Det fremlegges egen politisk sak.<br />
• Fortløpende fraværsoppfølging med bistand fra Personal- og organisasjonskontoret<br />
• Utvikle helhetlig plan for psykiatrimidler<br />
• Gjennomgang av transportordningen for brukere er igangsatt.<br />
• Det innføres ny ordning vedr søknader om tilskudd for kommunen samlet sett fra 2010.<br />
• Prosjekt ”avskaffelse av uønsket deltid” med 2 piloter fra HS og 1 fra OK er igangsatt<br />
• Vurdering av eksterne driftsavtaler<br />
• Modell for ressurstildeling i bofelleskap/bokollektiv skal utvikles<br />
• Alle virksomheter skal ha etablert lederteam med fokus på teamarbeid og oppgaveløsning<br />
34<br />
Side 63
Rådmannens forslag<br />
• Organisasjonsutvikling og tiltak for å bedre ledelse og styring. Herunder vurdering av alle<br />
sonegrensene i hjemmetjenesten.<br />
• Utrede og foreslå endringer i intern ansvarsfordeling tilknyttet HS bygg.<br />
• Fremtidens eldreomsorg/kvalitetskommuneprogrammet.<br />
Av videre arbeid knyttet til driftsbudsjettet i 2010 fremheves at drift av botiltakene som i dag skjer i<br />
samarbeid med Kirkens Bymisjon og Frelsesarmeen skal ut på anbud. I forbindelse med dette<br />
utredes parallelt kommunal drift. Rusmiddelpolitisk handlingsplan rulleres i 2010. Driften i<br />
nyetablerte NAV Bodø vil fortløpende bli fulgt opp. Fremtidig organisering og planlegging for flere<br />
tilrettelagte dagarbeidsplasser utredes. Budsjettmodellene for institusjoner og hjemmetjeneste samt<br />
utvikling av ny modell for bokollektivene videreutvikles.<br />
Investeringsutfordringer<br />
Planlegging av det nye sykehjemmet på Hovdejordet B4 som skal stå ferdig i 2012. Bygget vil<br />
inneholde 74 sykehjemsplasser, 6 plasser for barn/unge og dagplasstilbud for 30 personer. Det er<br />
avsatt planmidler for å utrede nye bokollektivplasser for eldre og bofelleskap for voksne med<br />
psykiske lidelser på ”nye Vollsletta”. Eiendomskontoret har avsatt midler til et bokollektiv for unge<br />
med lettere psykiske lidelser. I Årnesveien 4 planlegges i tillegg til sonebase for<br />
Oppfølgingstjenesten psykisk helse og rus et forsterket botilbud for målgruppen rus/psykiatri og<br />
eldre rusmiddelmisbrukere. Det er avsatt 2,5 mill kr for tilrettelegging/utbedring av HS bygg basert<br />
på behov i HMS handlingsplaner og avdelingens ansvar etter byggbruksavtalen som er inngått med<br />
Eiendomskontoret. Rønvik legesenter skal utredes og vurderes flyttet til tidligere Kirkhaugen skole<br />
(Rønvik bydelssenter).<br />
Felles<br />
Helse- og sosialavdelingens overordnede strategi og langsiktige mål har et sterkt fokus på<br />
forebyggende og rehabiliterende tiltak slik at flest mulig brukere gjenvinner, bevarer eller utvikler<br />
sin funksjonsevne. For å starte arbeidet med Samhandlingsreformen tas det sikte på å gjennomføre<br />
et bredt anlagt seminar i januar 2010 som et utgangspunkt for videre arbeid. Det må gjennomføres<br />
et betydelig analyse- og planleggingsarbeid i forkant av innfasing av samhandlingsreformen. I<br />
Statsbudsjettet er Bodø kommune tilført 2 mill kr relatert til reformen. Bodø kommune har allerede<br />
i dag flere aktiviteter som er i tråd med intensjonen i reformen.<br />
Transportordning for brukere foreslås økt med ca 2,2 mill kr. Beløpet omfatter økt merkantil ressurs<br />
på 0,5 årsverk, samt at det forutsettes bedre styring etter at nytt anbud er gjennomført.<br />
Kompetanseutvikling i Helse- og sosialavdelingens virksomheter vil i 2010 ha fokus på<br />
Samhandlingsreformens intensjon om endrede kompetansekrav til kommunene.<br />
Fagutviklingsprosjektet Our life as elderly (OLE 2) vil i 2010 jobbe med implementering av<br />
resultat. En virksomhet i hjemmetjenesten er pilot på ulike kompetanseutvikling og<br />
rekrutteringstiltak. Kvalitetskommuneprogrammet avsluttes i sin nåværende form i 2009.<br />
Resultatene fra pilotvirksomhetene tas i bruk i andre virksomheter i 2010.<br />
Institusjonsdriften<br />
Institusjonsdriften skal gi heldøgns omsorgstjenester til kommunens aller tyngste brukere. I<br />
tidligere budsjettår har avdelingen benyttet bemanning pr plass i institusjonene som grunnlag for<br />
budsjettering av institusjonsdriften. Det er i løpet av 2009 utarbeidet ny budsjettmodell for<br />
ressursstyring i institusjonsdriften, hvor bemanningen i større grad målrettes i forhold til byggform<br />
og målgruppe. Arbeidet med modellen har vært forankret i sykehjemsnettverket. Modellen vil bli<br />
fortløpende evaluert og korrigert gjennom møter i styringsgruppe og arbeidsgrupper. Modellen har<br />
følgende struktur:<br />
• Grunnbemanning uavhengig av type institusjon.<br />
35<br />
Side 64
Rådmannens forslag<br />
• Individuell bemanning tilpasset den enkelte institusjon ut fra bygningsmessig struktur,<br />
spesifikk målgruppe og spesialfunksjoner i institusjonen. Bygningsmessig struktur er antall<br />
etasjer, utforming av bogruppene og antall brukere i den enkelte bogruppe.<br />
• Bemanning for ekstraordinære brukersituasjoner. Dette er ressurser som avsettes som buffer<br />
og som fordeles i henhold til faktisk behov.<br />
I modellen fordeles ressurser til kjøkken, renhold, vaskeri, fagkoordinator og tilsynslege pr plass. I<br />
budsjettet for 2010 er det lagt inn en økning av grunnbemanningen på 7 årsverk til en kostnad på<br />
4,2 mill kr. I budsjettet er det også innarbeidet buffer for ekstraordinære brukersituasjoner på 8,5<br />
mill kr som tilsvarer 14,7 årsverk. Økningen i grunnbemanning og avsatt buffer for ekstraordinære<br />
brukersituasjoner medfører at institusjonene i 2010 har en økning i budsjettet på 12,7 mill kr<br />
tilsvarende 21,7 årsverk. Budsjett for innleie er økt fra 14,9 % til 16,4 % av fast lønn. Budsjettert<br />
ferievikarer er uforandret i forhold til budsjettet for 2009. I budsjettet er det lagt til grunn et samlet<br />
sykefravær for kort og langtidsfravær på 8,5 % av fast lønn. Når det legges til rette med økning i<br />
grunnbemanning samt økt bemanning for buffer forventes det at behovet for å leie inn personell ved<br />
fravær og ekstraordinære brukersituasjoner reduseres.<br />
Den foreslåtte modellen kan illustreres i følgende figur:<br />
Kjøkken/renhold/vaskeri<br />
3,3 %<br />
Ekstraordinære<br />
brukersituasjoner<br />
3,8 %<br />
Ledelse/administrasjon<br />
8,0 %<br />
Individuell bemanning ift<br />
målgruppe/struktur/spe<br />
sialfunksjoner<br />
14,5 %<br />
Generell bemanning<br />
dag/kveld<br />
55,3 %<br />
Generell bemanning<br />
natt<br />
15,0 %<br />
Ledelse og administrasjon er ressurser til leder, tilsynslege, fagkoordinator og merkantil i institusjonene<br />
Kommunen har ved utgangen av 2009 totalt 307 sykehjemsplasser og 53 bokollektivplasser for<br />
eldre. Behovet for nye institusjonsplasser og bokollektivplasser må til enhver tid vurderes opp mot<br />
ventelister og befolkningsprognoser.<br />
Sykehjem og bokollektivplasser i Bodø kommune 2010 2011 2012 2013<br />
1 Vollen sykehjem 24 24 0 0<br />
2 Vollsletta sykehjem 28 28 28 28<br />
3 Stadiontunet sykehjem 56 56 56 56<br />
4 Mørkved sykehjem 50 50 50 50<br />
5 Løding sykehjem 8 8 8 8<br />
6 Hovdejordet sykehjem 24 24 24 24<br />
7 Sentrum sykehjem 60 60 60 60<br />
8 Korttidsavdelingen 19 19 19 19<br />
9 Rehabiliteringsavdelingen 16 16 16 16<br />
10 Furumoen 22 22 22 22<br />
11 Hovdejordet B4, nytt sykehjem *) 0 0 74 74<br />
Antall institusjonsplasser 307 307 357 357<br />
Antall bokollektivplasser for eldre 53 53 53 53<br />
*) 74 sykehjemsplasser og 6 plasser for barn og ungdom<br />
36<br />
Side 65
Rådmannens forslag<br />
Planlagt kapasitet i 2013 vil gi en dekningsgrad på 23,7 % målt som andel<br />
institusjonsplasser/bokollektivplasser for innbyggere over 80 år. Statens anbefaling er på 25 %.<br />
Hjemmetjenester<br />
Kommunens hjemmetjenester deles inn i ordinære hjemmetjenester til brukere i eget hjem, og øvrig<br />
hjemmetjeneste som er drift av boliger med heldøgns bemanning. For 2010 er netto utgiftsramme<br />
for hjemmetjenesten foreslått til 238 mill kr, der ordinære hjemmetjenester utgjør 56 %.<br />
For ordinære hjemmetjenester benyttes en budsjettmodell som skal sikre en mest mulig rettferdig<br />
ressursfordeling. Til grunn for modellen ligger vedtak på hjemmetjenester, spesifisert med det antall<br />
timer i uka en bruker er tildelt, noe som sikrer et faglig vurdert mål på brukertyngden. Modellen<br />
forutsetter at 92 % av det planlagte timevedtaket ytes til brukerne. Videre gis det et timepåslag for<br />
indirekte tid som dekker rapportering, dokumentasjon, reisetid og fraværskostnader. I sum er<br />
indirekte tid satt til 30 %, men varierer mellom virksomhetene avhengig av geografi og andre<br />
forutsetninger for driften. I tillegg settes det av en buffer som skal kompensere for budsjettårets<br />
antatte vedtaksvekst.<br />
Fraværskostnader<br />
Rapportering/<br />
dokumentasjon<br />
Reisetid<br />
30 %<br />
70 %<br />
Vedtak på<br />
hjemmetjenester<br />
Når det forventede antall vedtakstimer for budsjettåret ligget til grunn, blir den totale<br />
lønnskostnaden knyttet til ordinær hjemmetjeneste beregnet gjennom en fast timepris. Timeprisen<br />
er bestemt ut i fra gjennomsnittlønninger for sykepleiere og hjelpepleiere innenfor avdelingen, der<br />
det legges til grunn en antatt kompetansefordeling på henholdsvis 35 % og 65 %. Modellen skiller<br />
mellom ordinære og tunge brukersituasjonen, der sistnevnte trekkes ut av beregningen og kostnaden<br />
beregnes ut fra bemanningsbehovet i hvert enkelt tilfelle. Driftskostnader er ikke inkludert i<br />
modellen. En mulig forbedring av modellen er også å gjøre driftskostnader til en funksjon av<br />
vedtaksnivået. Modellen er økonomisk stram og krever en effektiv forvaltning av de ressurser som<br />
tildeles. Likevel gir den et godt grunnlag for en rettferdig fordeling mellom de ulike virksomhetene<br />
i hjemmetjenesten.<br />
For 2010 er det forventet ca 5 000 vedtakstimer per uke. Satsen for indirekte tid er økt fra 28 til 30<br />
% i 2010, der 1/3 av dette skal dekke rapportering/dokumentasjon og reisetid. Det er satt av buffer<br />
tilsvarende en ordinær vedtaksvekst på 3,9 %. Dette tilsvarer 194 vedtakstimer per uke og har en<br />
årskostnad på 3,9 mill kr. I tillegg er det lagt inn 100 vedtakstimer per uke som skal fange opp vekst<br />
i ekstraordinære brukere. Totalt gir dette en buffer på 5,9 mill kr. Det er knyttet en viss usikkerhet<br />
til bufferen på grunn av stor etterspørsel etter sykehjemsplasser, noe som kan bety at<br />
hjemmetjenesten må ta seg av flere ekstraordinære brukere. I tillegg er det et økende antall brukere<br />
som krever tett oppfølging på grunn av dobbeltdiagnoser, samt at det er stadig flere yngre personer<br />
med psykiske lidelser.<br />
ReHabilitering<br />
I forhold til den nye fysioterapiordningen har Bodø kommune over statsbudsjettet mottatt 1 mill kr.<br />
Bystyret har i PS 09/148 vedtatt en opptrapping av private avtalehjemler til en kostnad av 2,5 mill<br />
kr. Det foreslås at opptrappingen finner sted innenfor den rammen som Bodø kommune har mottatt<br />
over statsbudsjettet. Plan for ergoterapi- og fysioterapitjenesten 2010- 2013 ble vedtatt av bystyret i<br />
oktober 2009. I budsjett for 2010 er det ikke funnet midler til nye stillinger i tråd med ønsket<br />
opptrapping av aktivitet.<br />
37<br />
Side 66
Rådmannens forslag<br />
Helsekontoret<br />
Helsekontoret skal sikre at det er et godt allmennmedisinsk kurativt legetilbud i kommunen i<br />
samsvar med fastlegeordningen. Kontoret arbeider etter følgende strategier:<br />
- Forsvarlig dimensjonering av allmennlegetjenesten og angivelse av rekrutteringsbehov<br />
- Å forbedre helsetilbudet slik at Bodø kommune blir en konkurransedyktig og velfungerende<br />
fremtidig universitetsby.<br />
- Økt kvalitet på <strong>offentlig</strong>e allmennlege- og samfunnsmedisinske tjenester.<br />
- Helhetstenking innen legetjenesten i kommunen.<br />
Bystyret vedtok plan for legetjenesten 2008-2016 i PS 08/57 og videre prioritering av 9 tiltak i PS<br />
08/128. Det har de siste årene vært store endringer i helsesituasjonen til brukere som får tilbud i<br />
sykehjemmene og ved rehabiliteringsavdelingen. Mange av pasientene som tidligere fikk sine<br />
behov for observasjon, behandling og omsorg dekket i sykehuset blir nå mottatt i sykehjemmene.<br />
Rådmannens budsjettforslag inkluderer 0,4 mill kr til etablering av nytt legesenter på Mørkved og<br />
1,6 mill kr til økt legedekning i sykehjem.<br />
Kjøkkendriften/vaktmestertjenesten<br />
Kjøkkendriftens ansvarsområde er å levere middag og andre husholdningsprodukter til alle<br />
institusjoner i Bodø kommune. Bodø kommune har en avtale med Bodø Industri AS om drift av<br />
lager for korttidsutleie og reparasjon av tekniske hjelpemidler samt transport og levering av<br />
hjelpemidler fra NAV hjelpemiddelsentral Nordland. Dagens samarbeid med Bodø Industri kan<br />
videreutvikles idet Bodø Industri kan tilby Bodø kommune nye lokaliteter til aktiviteten. Dette er<br />
ikke innarbeidet i budsjettet.<br />
Dagsenterdriften<br />
Dagsentrene skal gjøre det mulig for mennesker å klare seg lengst mulig i eget hjem. Hovedmål for<br />
virksomheten er at menneskene gjennom trening, sosiale og kulturelle tiltak, aktiviteter og en<br />
møteplass, skal oppleve økt helse og trivsel. I budsjettet foreslås det å avvikle<br />
Dagsentervirksomheten som egen virksomhet, og avvikling av prosjektet aktivitet i sykehjem.<br />
Vedtaksbetinget aktivitet opprettholdes og underlegges den nærmeste stedlige virksomhet.<br />
Sosialtjenesten/NAV Bodø<br />
NAV Bodø etableres i november 2009. Bystyret vedtok i PS 08/36 at NAV Bodø skulle etableres<br />
med en kommunal minimumsløsning (PS 08/36). Bodø kommune har mottatt skjønnsmidler for<br />
2010 på 5,15 mill kr. Sosialhjelpsbudsjettet er justert og driftskostnadene tilknyttet kommunens<br />
andel av drift i det nye kontoret er innarbeidet i budsjettet for 2010. Leder av NAV Bodø skal i det<br />
videre rapportere og motta styringssignaler fra rådmannen. Kvalifiseringsprogrammet som etableres<br />
ved oppstart av NAV Bodø skal i utgangspunktet finansiere kjøp av tjenester for å gi et tilrettelagt<br />
tilbud til brukere (PS 09/150). Videreføringen av HusetX og Opplæringssenteret i samarbeid med<br />
Bodø Industri forutsettes finansiert videre innenfor rammen av kvalifiseringsprogrammet.<br />
Rusenheten overføres til Tildelingskontoret ihht bystyrets vedtak i PS 08/36. Det utarbeides en egen<br />
politisk sak som omhandler lokalisering. Krisesenteret har i sitt budsjettforslag bedt om en økning<br />
av det kommunale tilskuddet på 100 000 kr. Budsjettet for Krisesenteret ble økt i 2009 og det er<br />
ikke funnet midler til en ytterligere økning i budsjettet for 2010.<br />
Avlastning/dagtilbud<br />
Symra dagsenter tilbyr et arbeids- og aktivitetstilbud til 26 voksne brukere med<br />
funksjonsnedsettelser. I tillegg gis det et dagtilbud til elever ved videregående skole ved<br />
planleggingsdager og ferier. Det er behov for større arealer til aktiviteten, og midler til nye brukere<br />
som kommer i 2010. Fremtidig organisering utredes og vil bli fremlagt til politisk behandling.<br />
38<br />
Side 67
Rådmannens forslag<br />
8 Tekniske tjenester<br />
Utvikling driftsrammer:<br />
(i 1000 kr)<br />
B 2009 ØP 2010 ØP 2011 ØP 2012 ØP 2013 Endr. 09-13 i kr. Endr. 09-13 i %<br />
Utgifter 95 371 96 334 93 783 90 233 84 673 -10 698 -11,2<br />
Inntekter 42 316 45 561 45 561 45 561 45 561 3 245 7,7<br />
Netto 53 055 50 773 48 222 44 672 39 112 - 13 943 -26,3<br />
Utvikling driftsrammer VAR:<br />
(i 1000 kr)<br />
B 2009 ØP 2010 ØP 2011 ØP 2012 ØP 2013 Endr. 09-13 i kr. Endr. 09-13 i %<br />
Utgifter 133 137 127 111 130 808 136 159 142 632 9 495 7,1<br />
Inntekter 133 137 127 111 130 808 136 159 142 632 9 495 7,1<br />
Netto 0 0 0 0 0 0 0<br />
8.1 Mål og utfordringer i perioden 2010-2013<br />
Teknisk avdeling består av fagkontorene byggesak, byplan, geodata, kommunalteknikk og<br />
landbruk, samt resultatenhetene Bodø Bydrift og parkering. Avdelingens hovedfokus er<br />
planlegging, drift og forvaltning av byens fysiske miljø.<br />
Av hovedutfordringer nevnes:<br />
• Helhetlig utvikling av sentrum gjennom revisjon av kommunedelplanen<br />
• Ligge i forkant med planer slik at byen får en helhetlig og styrt utvikling<br />
• Ha tilfredsstillende driftsnivå og nå målene for tekniske tjenester med særlig vekt på<br />
kommunale veier og vann- og avløpsnett<br />
• Yte best mulig service overfor næringsliv, <strong>offentlig</strong> virksomhet, organisasjoner og publikum<br />
innen gitte rammer<br />
• Tilrettelegge for boligbygging og næringsutvikling<br />
• Samordnet areal- og transportplanlegging<br />
• Bærekraftig utvikling med fokus på trafikkutvikling, økt sykkelbruk og kollektivtrafikk<br />
8.2 Budsjettramme 2010<br />
Brutto driftsutgifter Regnskap Budsjett Budsjett 2010 Nom. endr. Nom. endr.<br />
(tall i 1.000,-) 2008 2009 i 2010-priser i kr 09-10 i % 09-10<br />
Fagkontor/tjeneste<br />
6100 Fellesadministrasjon 7 789 6 305 6 164 -141 -2,2<br />
6200 Sivilforsvaret 392 394 791 397 100,8<br />
6300 Torg/Parkering 5 156 5 461 5 331 -130 -2,4<br />
6500 Byggesak 7 002 7 413 7 333 -80 -1,1<br />
6510 Byplan 11 061 8 828 8 498 -330 -3,7<br />
6520 Geodata 11 980 10 792 10 892 100 0,9<br />
6540 Landbruk 4 783 4 757 -26 -0,5<br />
6560 Komm. Teknisk kontor 7 896 9 407 9 610 203 2,2<br />
6000 Park 5 309 5 656 5 809 153 2,7<br />
6800 Kommunale veier 29 371 30 393 31 091 698 2,3<br />
6801 Gatelys 5 815 5 939 6 058 119 2,0<br />
6900 Vann, avløp og renovasjon 128 294 133 137 127 111 -6 026 -4,5<br />
Sum utgift 220 065 228 508 223 445 -5 063 -2,2<br />
Sum inntekt 172 077 175 453 172 672 -2 781 -1,6<br />
Netto utgift 47 988 53 055 50 773 -2 282 -4,3<br />
Kommentar til tabellen: Større endringer fra 2009 og til 2010 er i hovedsak reduksjon innenfor drift av de kommunale veier med 0,7 mill kr. Innenfor<br />
Geodata er det innarbeid nødvendig kjøp av utstyr. Innenfor VAR området er kapitalkostnaden satt ned som følge av lavere kalkylerente. Budsjett<br />
2010 er justert for nye pensjonssatser og prisjustert.<br />
Kommunen har lenge vært inne i en sterk ekspansiv utbyggingsperiode med mange tunge<br />
byutviklingsprosjekter. Det er all grunn til å anta at den sterke veksten vil fortsette. Det stiller<br />
sektoren overfor store utfordringer med å opprettholde tilfredsstillende kvalitet på driftsoppgavene<br />
39<br />
Side 68
Rådmannens forslag<br />
og legger press på flere tjenester innen avdelingens tjenesteområde gjennom spesielt planarbeid,<br />
byggesaksbehandling og utvikling av infrastruktur med videre.<br />
Mens etterspørselen etter tjenester øker på grunn av byveksten og kommunens sentrale regionale<br />
rolle, er ikke avdelingen dimensjonert for så store oppgaver og arbeidsmengde som følger av<br />
utviklingen som byen er inne i. Avdelingen har dessuten i lengre tid merket at arbeidsmarkedet for<br />
visse faggrupper er stramt. Vi må i stadig større grad konkurrere med både privat og <strong>offentlig</strong> sektor<br />
om ingeniører med kommunalteknisk kompetanse, men også planleggere og annet personell med<br />
teknisk fagbakgrunn. Spesielt innen det kommunaltekniske området har dette gitt seg utslag i<br />
betydelige vakanser de siste årene, noe som har hemmet fremdriften av viktige planoppgaver.<br />
Bysentrum skal være både en service- og arbeidsplass for befolkningen, men også en foretrukken<br />
forretningsadresse og sentral arena for kultur og opplevelser. Det krever fokus på kvalitet, estetikk<br />
og identitet i gjennomføringen av sentrumsplanen og rehabilitering og utbygging av parker og<br />
byrom. Det vil bli fremlagt egen sak om prioritering av tiltak i parker og byrom, herunder plan for<br />
finansiering av Rådhusparken/Solparken.<br />
Innenfor de investeringsrammene som disponeres for vegtiltak har vi prioritert<br />
trafikksikkerhetstiltak, spesielt med tanke på barns skoleveg. Det er likevel et betydelig gap mellom<br />
behovene som er registrert og de tiltakene som lar seg realisere.<br />
Vegnettet i kommunen hadde et beregnet vedlikeholdsetterslep på ca 70 mill kr i 2007 og viser<br />
tydelige tegn på å ha vært forsømt i mange år. Heller ikke i dette budsjettet er det funnet plass til<br />
fornyelse av asfaltdekker. Manglende midler til vegvedlikehold fører til forringelse og reduksjon av<br />
vegkapitalen.<br />
Fra 2010 omklassifiseres gamle riksvei 17 fra Løding til Skålbunes. Overtakelse av veien med<br />
fortau, gang- og sykkelvei samt ny tilførselsvei fra Godøynes medfører en antatt økt driftskostnad<br />
for kommunen på 0,75 mill kr pr. år som ikke er innarbeidet i budsjettet. Det vil kunne gjøre det<br />
ytterligere vanskelig å gjennomføre vinterdriften innenfor budsjettrammene.<br />
Næringslivet og kommunen har målsetninger om å utvikle samarbeidet om driftsoppgaver i<br />
sentrum. Det har lenge vært behov for å øke innsatsen og standarden i driften og vedlikeholdet av<br />
de sentrale områdene i byen i samarbeid med ulike aktører. Det lar seg ikke gjøre av<br />
budsjettmessige grunner.<br />
Planutvalget har vedtatt å starte opp arbeidet med ny kommunedelplan for Saltstraumen. Til å<br />
gjennomføre dette og andre prioriterte planoppgaver er det behov for en rammeøkning på 1 mill kr.<br />
Det ikke er funnet rom for slik rammeøkning. Konsekvensene for nedlagt midlertidig bygge- og<br />
deleforbud for deler av området må vurderes nærmere.<br />
Endringer i plan- og bygningsloven og ikraftsetting av lov om eiendomsregistrering, gjør det<br />
nødvendig å vedta nytt gebyrregulativ for deler av den saksbehandling som utføres etter det aktuelle<br />
lovverket. Revidert gebyrregulativ vil bli fremlagt snarest mulig som egen sak.<br />
Sektoren vann og avløp er selvfinansierende gjennom gebyrer, og har ingen direkte påvirkning på<br />
kommunens øvrige driftsbudsjett. Det er et mål å holde gebyrnivået nede. Behovet for fornyelse og<br />
rehabilitering av ledningsnettet og installasjoner er stort og vil fortsatt gis prioritet.<br />
Det vil bli fremlagt en egen sak om gjennomføring av bystyrets vedtak om ny parkeringsordning for<br />
sentrum.<br />
40<br />
Side 69
Rådmannens forslag<br />
8.3 Tiltak og prioriteringer 2010<br />
Byggesakskontoret<br />
Kontoret behandler byggesaker og klager, utfører tilsyn og følger opp ulovlige tiltak i henhold til<br />
plan- og bygningsloven. Et av hovedformålene med bygningsdelen av plan- og bygningsloven er å<br />
øke kvaliteten på byggearbeidene. Tilsyn vil derfor bli en prioritert oppgave i 2010 og skal bidra til<br />
å få ned antall byggefeil. I tilsynet vil fokus bli rettet mot energi, tilgjengelighet, prosjektering og<br />
utførelse samt ulovligheter. Arbeidet mot en døgnåpen forvaltning vil fortsette. Overgangen til<br />
fullelektronisk byggesaksbehandling er etablert. Gjennom målrettet og systematisk arbeid skal<br />
kontoret:<br />
• Overholde lovpålagte frister for saksbehandling<br />
• Gi god kundebehandling gjennom forutsigbar, rask og riktig saksbehandling<br />
• Videreutvikle tilsynsordningen<br />
• Følge opp alle ulovlige byggetiltak<br />
Ny plan- og bygningslov forventes å tre i kraft tidlig i 2010. Det pågår arbeid med utvikling av<br />
forskrifter og veiledninger fra sentrale myndigheter. Med ny lov kreves både oppdatering og<br />
opplæring av egne medarbeidere, og utvikling og oppdatering av rutiner. Det vil også kreve<br />
informasjon til bransje og publikum.<br />
Byplankontoret<br />
Kontoret tilrettelegger for utbygging og vern i kommunen i samsvar med lokale og sentrale mål<br />
gjennom behandling og utarbeiding av arealplaner, samt utvikling av et miljøvennlig, effektivt og<br />
trafikksikkert transportsystem. Utfordringer i perioden vil være:<br />
• Sikre at sentrale kvaliteter blir ivaretatt i behandlingen av regulerings- og bebyggelsesplaner<br />
• Fokus på næringsvirksomhet, gjennom å prioritere kommunedelplaner og reguleringsplaner<br />
for havne- og næringsområder.<br />
• Følge opp kommuneplanens arealdel<br />
For 2010 vil næringsspørsmål og alle aspekter av miljø i prioritering av planoppgaver og valg av<br />
løsninger i planer vektlegges. Av planoppgaver i egenregi i 2010 kan nevnes:<br />
• Kommunedelplanarbeid for Saltstraumen og Ytre havn<br />
• Reguleringsplanarbeid på terminalområdet, Kvalvikodden, Mørkved sør og Bertnes.<br />
• Vegpakke Salten - utarbeidelse og behandling av reguleringsplaner<br />
I tillegg skal Byplankontoret yte service og behandle private planforslag innenfor de tidsfrister som<br />
er satt for slik behandling.<br />
Geodatakontoret<br />
Kontoret har ansvar for digitalt kartverk, kart- og delingsforretninger, oppmåling, ulike databaser,<br />
tildeling og endring av adresser, eiendomsskatt samt publisere og formidle data og<br />
eiendomsinformasjon.<br />
I juni 2007 ble endringslov for matrikkelloven vedtatt og dette innebærer at oppmålingstjenester<br />
fremdeles skal være et kommunalt ansvar. Loven trer i kraft 01.01.2010. Ny Geodatalov trer også i<br />
kraft 01.01.2010. Ny plan- og bygningslov om kart, stedfestet informasjon, kommunalt planregister<br />
og arealformål kom i 2009. Utfordringer i perioden vil være:<br />
• Tilpassing til Matrikkelloven med nye rutiner<br />
• Tilpassing til Geodataloven , nye rutiner og opplæring samt oppgradering av programvare<br />
• Nykonstruksjon etter flyfotografering, ajourføring og nytt ortofoto og terrengmodeller<br />
• Fortsette arbeidet med å etablere og videreutvikle kvalitetssikringssystem med beskrevne<br />
rutiner for alle arbeidsoppgaver ved kontoret.<br />
41<br />
Side 70
Rådmannens forslag<br />
• Tilby geodatatjenester regionalt og være en viktig aktør i et eventuelt interkommunalt<br />
samarbeid.<br />
• Bidra til at nytteverdien av kart og registerdata tas ut i Bodø kommune.<br />
Landbruk<br />
Kontoret driver forvaltning, miljøarbeid og næringsutvikling i forhold til jord- og skogbruk.<br />
Utfordringer i perioden vil være:<br />
• Et godt tjenestetilbud innen landbruksområdet for Bodø kommune. Landbrukskontoret vil i<br />
løpet av 2010 fremme landbruksplan/næringsplan med tiltaksdel.<br />
• I tilknytning til denne planen vil det også bli utarbeidet en strategiplan for SMIL-midlene<br />
(spesielle miljøtiltak i landbruket) og til nærings og miljøtiltak i skogbruket for de neste 4<br />
årene 2010-2014.<br />
• Viktige arbeidsområder er også bygde- og næringsutvikling med vekt på etablering av<br />
småskalavirksomhet knyttet til jordbruk.<br />
Samarbeidsavtalene innenfor landbruksområdet med kommunene Værøy og Røst er sagt opp fra<br />
2010, men det er gitt åpning for reforhandling av disse avtalene. Forurensningsproblematikk i<br />
forhold til forskrift om husdyrgjødsel vil bli tatt tak i med aktive registreringer og kontroll i 2010.<br />
Kommunalteknisk kontor<br />
Tjenesten omfatter drift og investeringstiltak innenfor områdene parker og grøntanlegg, veg- og<br />
trafikkanlegg, drikkevannsforsyning og avløpshåndtering, samt forvaltningsoppgaver.<br />
Vegetasjonen langs veiene mange steder er til hinder for allmenn ferdsel, brøyting og gatelys. Av<br />
hensyn til helse og sikkerhet bør det derfor bevilges beløp med det formål å få beskjært vegetasjon<br />
som kan skape uheldige situasjoner for byens innbyggere.<br />
Bevilgningene til veier er så knappe at viktige drifts- og vedlikeholdstiltak enten må reduseres eller<br />
helt utelates. I all hovedsak må midlene benyttes til drift. Av kontrakten med Bodø Bydrift på ca 20<br />
mill kr, utgjør vedlikeholdet bare 2,5 %. Det medfører at følgende vedlikeholdstiltak må utgå:<br />
• Drens- og avløpsanlegg, utskifting av sandfang, kummer, sluker, stikkrenner<br />
• Reparasjon av skadet kantstein<br />
• Fartshumper og opphøyde gangfelt<br />
• Skader på rekkverk<br />
I 2009 ble det ikke bevilget midler til reasfaltering. Når vegnettet ikke blir forsvarlig vedlikeholdt<br />
reduseres standarden og skadeomfanget øker. Vi har ca 250 km asfaltert vei i kommunen, og det er<br />
grunn til å bekymre seg for at tidligere investert kapital kan forringes eller gå tapt. Kontorets<br />
budsjettforslag for 2010 er et minimumsnivå for å holde dagens kvalitet på vegene og tilhørende<br />
installasjoner. Reasfaltering er ikke tatt med, da det må innpasses i investeringsbudsjettet.<br />
Vann og avløp<br />
Kravet i forurensningsforskriften om økt kompetanse og skjerpede krav til prøvetaking på<br />
avløpsrenseanlegg fører med stor sannsynlighet til at de to nyeste renseanleggene, Kvalvikodden og<br />
Skanseodden, må bygges om. Videre vil ferdigstillelsen av Hammervika RA i løpet av sommeren<br />
føre til økte driftsutgifter.<br />
Beregning av avgiftsgrunnlag vann (1.000 kr.):<br />
Beskrivelse 2009 2010 2011 2012 2013<br />
Driftsutgifter 20 254 22 612 23 290 23 989 24 708<br />
Kapitalkostnader 57 084 47 966 49 488 51 410 53 751<br />
Avgiftsgrunnlag 77 338 70 578 72 778 75 399 78 460<br />
Inntekter vann (69 603) (71 941) (74 349) (76 829) (79 384)<br />
42<br />
Side 71
Rådmannens forslag<br />
Diff. avgiftsgrunnlag vs inntekter (7 735) 1 363 1 570 1 430 924<br />
Avsetning/bruk av fond (7 735) 1 363 1 570 1 430 924<br />
Akkumulert fond 7 307 8 670 10 241 11 671 12 595<br />
Avgiftsøkning i perioden 7 % 3 % 3 % 3 % 3 %<br />
Beregning av avgiftsgrunnlag avløp (1.000 kr.):<br />
Beskrivelse 2009 2010 2011 2012 2013<br />
Driftsutgifter 18 532 20 404 21 016 21 646 22 296<br />
Kapitalkostnader 34 668 32 165 35 443 37 683 40 952<br />
Avgiftsgrunnlag 53 200 52 569 56 459 59 330 63 248<br />
Inntekter vann (48 344) 51 011 53 811 56 752 59 839<br />
Diff. avgiftsgrunnlag vs inntekter (4 856) (1 558 ) (2 648 ) (2 578 ) (3 409 )<br />
Avsetning/bruk av fond (4 856) (1 558 ) (2 648 ) (2 578 ) (3 409 )<br />
Akkumulert fond 11 657 10 098 7 450 4 872 1 463<br />
Avgiftsøkning i perioden 5 % 5 % 5 % 5 % 5 %<br />
Sektoren har de siste år gått med overskudd, som er satt av på bundet driftsfond. Fondet vil med de<br />
forutsetninger som ligger til grunn, gå mot 0 i slutten av perioden. Kalkylerenten for beregning av<br />
avgiftsgrunnlaget er ihht retningslinjene, og satt lik effektiv rente på norske statsobligasjoner pr.<br />
september 2009 med 3 års gjenstående løpetid, med et tillegg på 1 %. For 2009 er renten satt til 4,5<br />
%. Usikkerheten fremover vil være utviklingen i rentemarkedet. Generelt kan det nevnes at en<br />
økning i renten på 1 %, vil gi seg et utslag i avgiftene på ca 6 %. Det foreslås en avgiftsøkning i<br />
2010 på 3 % for vann og 5 % for avløp.<br />
Beregning av avgiftsgrunnlag renovasjon (1.000 kr.)<br />
Beskrivelse 2009 2010 2011 2012 2013<br />
Driftsutgifter 1.296 1.375 1.382 1.389 1.396<br />
Kapitalkostnader 254 225 218 211 204<br />
Sum avgiftsgrunnlag 1.600 1.600 1.600 1.600 1.600<br />
Inntekter kommunalt påslag renovasjon 1.600 1.600 1.600 1.600 1.600<br />
Diff. Avgiftsgrunnlag vs inntekter 0 0 0 0 0<br />
Avsetning/bruk av fond 0 0 0 0 0<br />
Akkumulert fond 3.126 3.126 3.126 3.126 3.126<br />
Avgiftsøkning i perioden 0 % 0 % 0 % 0 % 0 %<br />
Beregningen viser inntekter fra det kommunale påslag på renovasjonsgebyret. Driftsutgiftene<br />
benyttes til miljøpatruljer etc. samt betjening av kapitalkostnaden i forbindelse med avslutning av<br />
Bratten avfallsplass.<br />
43<br />
Side 72
9 Eiendom<br />
Rådmannens forslag<br />
Utvikling driftsrammer:<br />
(i 1000 kr)<br />
B 2009 ØP 2010 ØP 2011 ØP 2012 ØP 2013 Endr. 09-13 i kr. Endr. 09-13 i %<br />
Utgifter 98 645 103 090 102 240 100 940 98 740 95 0,10<br />
Inntekter 72 271 74 261 74 261 74 261 5 -72 266 -99,99<br />
Netto 26 374 28 829 27 979 26 679 98 735 72 361 274,36<br />
Eiendomskontoret er kommunens sentrale aktør i bygge- og eiendomssaker, som byggherre,<br />
eiendomsforvalter og eiendomsutvikler. Kontoret yter bistand til kommunens tjenestesteder når de<br />
har behov for lokaler og eiendomstjenester. Kontoret forvalter og leier ut kommunens boligmasse<br />
og har også ansvar for kommunens tilbud av næringstomter. Kommunen eier og forvalter til<br />
sammen ca 232.000 m 2 bygningsmasse. Tallet inkluderer ca 47.000 m 2 boligareal. I boligareal<br />
inngår også boliger eid av Bodø kommunale boligstiftelse. Bygninger eid eller forvaltet av<br />
kommunale foretak og aksjeselskap inngår ikke i grunnlaget. Å sikre riktig vedlikehold av alle<br />
kommunale bygg og boliger er en stor utfordring for kommunen. Bygningsmassen representerer<br />
verdier for over 3 mrd kr. Målet er å tilby brukere bygninger og lokaler med en akseptabel standard.<br />
Det skal ikke medføre helserisiko å oppholde seg i kommunens bygninger. God bygg og<br />
eiendomsforvaltning er å gi brukerne gode og effektive bygg med tilhørende tjenester til lavest<br />
mulig kostnader.<br />
9.1Mål og utfordringer i perioden 2010-2013<br />
Tjenestemål i perioden 2010-2013<br />
• Årlig revisjon av vedlikeholdsplan for bygningsmassen<br />
• Økt fokus på kostnadseffektiv drift og forvaltning av bygningsmassen<br />
• Bedre brannsikkerhet i kommunale bygg<br />
• Forskriftsmessige bygg<br />
• Etablere et godt prosjektstyringsverktøy<br />
• Utnytte kommunens boligmasse i tråd med boligsosial handlingsplan<br />
• Øke leieinntekter fra boliger og gjennom bruk av kostnadsdekkende husleie<br />
• Anskaffe et bolig- og administrasjonsverktøy<br />
• Tilby næringsarealer<br />
• Gjennomføre kommunens investeringsprogram<br />
• Rekruttere, utvikle og beholde medarbeidere<br />
Utfordringer i perioden 2010-2013<br />
Innenfor tjenesteområdet vil det i løpet av perioden være tre særlige utfordringer:<br />
Vedlikehold av bygningsmassen, heri å etablere et verdibevarende vedlikeholdsnivå og håndtere<br />
akkumulert etterslep, beholde og rekruttere medarbeidere, samt kunne tilby kommunale<br />
utleieboliger til prioriterte brukere.<br />
Byggvedlikehold<br />
Vedlikeholdsinnsatsen i tjenestebygg er de siste fem år økt betydelig og vil for 2010 være hevet til et<br />
faglig anbefalt verdibevarende nivå på 100 kr/m 2 . For lav innsats over mange år har medført et<br />
akkumulert etterslep. Kommunen deltok i 2008 i et kartleggingsprosjekt i regi av KS, for å<br />
dokumentere teknisk tilstand i den kommunale bygningsmassen og for å estimere<br />
oppgraderingskostnader. Kostnadene er beregnet til ca 86 mill kr over de neste 5 år og 339 mill kr<br />
de neste 6-10 år, samlet 425 mill kr. Eiendomskontoret vil i løpet av 2010 gjennomføre en mer<br />
detaljert tilstandsregistrering som legges inn i fagkontoret sitt datasystem for eiendomsforvaltning,<br />
for å få en mer nøyaktig oversikt over vedlikeholds- og oppgraderingsbehovet. Denne tilstandsregistreringen<br />
vil bli lagt til grunn for vedlikeholdsplanleggingen, og planlegges å danne grunnlag<br />
for budsjettprosessen for vedlikeholdet på de kommunale bygg.<br />
44<br />
Side 73
Rådmannens forslag<br />
Planrammen for tjenesteområdet skal i planperioden reduseres med 4,4 mill kr. Frie midler er i all<br />
hovedsak knyttet opp mot vedlikehold av bygningsmassen. Tilpasning av planrammen vil medføre<br />
redusert vedlikeholdsinnsats. Konsekvenser på kort sikt er driftsforstyrrelser for virksomhetene på<br />
lengre sikt verdiforringelse av realkapital.<br />
120<br />
Vedlikeholdsinnsats i tjenestebygg over år<br />
kr/m2<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013<br />
Serie2 69 61 38 48 61 57 60 85 100 95 88 76<br />
Tabellen viser vedlikeholdsinnsats pr m 2 over år og fremskrevet til 2013. For 2010-2013 er vedtatte planrammer<br />
benyttet. Faglig anbefalt nivå er 100 kr pr m 2 .<br />
Med de store utfordringene kommunal sektor står ovenfor i kommende år, med en kombinasjon av<br />
store endringsbehov og omfattende oppgraderingsbehov, blir det svært viktig å rasjonalisere med<br />
investerings- og driftsmidler for å sørge for størst mulig nytteverdi. Dette vil bla innebære satsing<br />
på videre utvikling, oppgradering og vedlikehold av de riktige og mest egnede bygningene, samt<br />
erstatte de mindre egnede med nye lokaler. Det blir derfor svært viktig å håndtere vedlikeholdsplanlegging<br />
som en integrert del av kommunens utviklingsplanlegging.<br />
Rekruttering<br />
Tjenesteområdet står ovenfor et generasjonsskifte av medarbeidere. I løpet av perioden vil mer enn<br />
1/3 av medarbeiderne enten oppnå eller ha oppnådd grense for AFP-pensjon. I samme tidsrom har<br />
kommunen store og krevende utviklings- og investeringsprosjekter. I denne sammenheng er det<br />
viktig at kommunen evner både å beholde og å rekruttere nye medarbeidere i et vanskelig<br />
jobbmarked.<br />
Utleieboliger<br />
Etterspørselen etter kommunal utleieboliger er større enn tilgangen. Det er igangsatt en rekke tiltak<br />
som skal bidra til økt tilfang av boliger og forbedret samhandling mellom ulike fagkontor. I løpet av<br />
2010 vil en nytt ”boligkontor” være etablert. Det forventes at etablering av et slikt kontor skal bidra<br />
til bedre oppfølgning av den enkeltes brukers behov og bedre utnyttelse av kommunens boliger.<br />
Økonomiske virkemidler som Husbankens bostøtte og startlån bør være en del av et slikt fagkontor.<br />
Det vil bli utarbeidet en egen sak om behov for boliger. Formålet er å etablere nye<br />
gjennomgangsleiligheter. Mulighet for husbankfinansiering og akseptabelt nivå på husleier vil være<br />
en del av denne utredningen, og vil ha betydning for kommunens medfinansieringsbehov.<br />
45<br />
Side 74
Rådmannens forslag<br />
9.2 Budsjettramme 2010<br />
Brutto driftsutgifter Regnskap Budsjett Budsjett 2010 Reell endr. Reell endr.<br />
(tall i 1.000,-) 2008 2009 i 2010 priser i kr 09-10 i % 09-10<br />
Fagkontor/tjeneste<br />
Energi Tverlandet Bo og service 0 - 0 0,0<br />
Drift av Eiendomskontoret 14 007 15 954 15 752 -203 -1,3<br />
Bioanlegg 2 170 2 521 2 600 79 3,1<br />
Festetomter/Leieavtaler 3 061 3 164 3 135 -29 -0,9<br />
Torvgata 27 utleie 318 319 312 -7 -2,2<br />
Vedlikeholdsbudsjett 11 586 16 219 18 944 2 725 16,8<br />
Forsikringer 4 591 4 269 3 650 -619 -14,5<br />
Drift av Herredshuset 2 467 1 952 1 934 -18 -0,9<br />
Boligdrift 51 545 54 247 56 763 2 516 4,6<br />
Sum utgift 89 745 98 645 103 090 4 445 4,5<br />
Sum inntekt 70 247 72 271 74 261 1 990 2,8<br />
Netto utgift 19 498 26 374 28 829 2 455 9,3<br />
Nettoutgiften økes med 2,471 mill kr. Tilnærmet hele rammeøkningen er rettet mot økt vedlikeholdsinnsats<br />
med 2,281 mill kr. Budsjett 2010 er justert for nye pensjonssatser og prisjustert.<br />
9.3 Tiltak og prioriteringer 2010<br />
Vedlikehold tjenestebygg<br />
Tjenestebygg omfatter alle kommunale bygg foruten boliger. Midler i vedlikeholdsprogrammet skal<br />
bidra til å opprettholde opprinnelig standard i bygningsmassen. Tiltak som følger av nye<br />
forskriftskrav søkes finansiert over investeringsbudsjettet. For 2010 økes vedlikeholdsinnsatsen<br />
med 2,3 mill kr – til 100 kr pr m 2 . Gjennom økningen har kommunen oppnådd et faglig anbefalt<br />
nivå for vedlikehold av tjenestebygg.<br />
Byggnavn Byggtype 2010<br />
Herredshuset Admin.bygg 280 000<br />
Alstad helsebygg Helsebygg 150 000<br />
Bodø dagsenter Helsebygg 319 000<br />
Junkervn 49 Helsebygg 200 000<br />
Rønvik legesenter Helsebygg 115 000<br />
Tverlandet B&S senter Helsebygg 2 541 000<br />
Alstad ungdomsskole Skole 1 149 000<br />
Bankgt.ungdomsskole Skole 1 709 000<br />
Bodø kulturhus Skole 300 000<br />
Hunstad kultursenter Skole 350 000<br />
Kirkhaugen OK-avd bygg 380 000<br />
Løding b.skole Skole 231 000<br />
Løpsmark skole. Skole 100 000<br />
Mørkvedmarka skole Skole 470 000<br />
Saltvern skole Skole 931 000<br />
Støver skole Skole 1 000 000<br />
Tverlandet skole Skole 330 000<br />
Geitvågen camping Andre bygg 1 300 000<br />
Gimle fritidsiokale Andre bygg 226 000<br />
Stordalshallen Andre bygg 513 000<br />
Oppgaver under 100' (pr bygg) Div. bygg 300 000<br />
Diverse utredninger 506 000<br />
Totalt 13 400 000<br />
Faste avtaler 1 700 000<br />
Drift FDV program 500 000<br />
HMS tiltak mot virksomhetene 200000<br />
Akutt vedlikehold/reserve 2 000 000<br />
Risikoanalyse spes. sykehjem 500 000<br />
Vedlikehold utomhusanlegg 200 000<br />
Sum inkl reserve 18 500 000<br />
Tabellen viser planlagt disposisjon av vedlikeholdsmidler innenfor tjenestebygg for 2010.<br />
46<br />
Side 75
Rådmannens forslag<br />
Vedlikeholdsinnsats utleieboliger:<br />
Forvaltning, drift og vedlikehold av kommunale utleieboliger finansieres med husleieinntekter.<br />
Leieinntektene blir justert med konsumprisindeks i henhold til Husleieloven. Det har vært tendens<br />
til hard bruk av boligene, bla som følge av hærverk og mangelfull boveiledning. For 2010 økes<br />
vedlikeholdsinnsatsen med ca 0,7 mill kr. Etterspørselen på kommunale utleieboliger er høy og det<br />
er iverksatt tiltak for å øke gjennomstrømming i boligene. Det forventes derfor at antall<br />
leietakerskifte vil øke i årene som kommer. Ved leietakerskifte der beboer har bodd over lang tid er<br />
det ofte behov for tiltak som medfører høye kostnader. Dersom det blir mange omfattende skader<br />
etter hærverk eller feil bruk av boligene vurderes det å avstå fra videre utleie. Administrasjonen<br />
anbefaler å prioritere tiltak som gjør boligen utleibar samt diverse utvendig vedlikehold.<br />
Vedlikeholdsprogram utleieboliger<br />
Beløp Kr.<br />
Løpende vedlikehold: istandsetting av leiligheter ved leiertakeskifte 4 542 000<br />
Skifte handikapramper i 4 boliger 320 000<br />
Ragnar Schj.vei: Riving/fjerning utebod 70 000<br />
Bjørndalslia 135/ Bjørndalsslynga 21-27: Skrap/male røstvegger 20 000<br />
Høglia 84-86: Utvendig maling 100 000<br />
Kongensgt 16: Skifte avløpsledning samt utvendig maling 120 000<br />
A.G.Johnsonsvei 12: Skifte bordkledning og 1 strøk utvendig maling 220 000<br />
Lillevollen 24-28: Utvendig maling 60 000<br />
Lurtindveien 6: Utvendig maling 100 000<br />
Løpsmarka 37-47: Skrape/male vinduer 330 000<br />
Olaveien 24-26: Skifte vinduer 120 000<br />
Ramnflogveien 1-3: Sjekke og evt. male/skifte vinduer 100 000<br />
Ramnflogveien 5-7: Sjekke og evt. male/skifte vinduer 100 000<br />
Ramnflogveien 9-11: Sjekke og evt. male/skifte vinduer 100 000<br />
Kongensgt.60: Utvendig maling 100 000<br />
Djupmyra8-14/Smålia 1-7: Utvendig maling og rep. el. bytte vinduer 250 000<br />
Bjørndalslia 123-129/-slynga 12-18: Mosefjerning på tak 30 000<br />
Høgliflata 22: Utvendig maling 100 000<br />
Faste avtaler: Utvendig maling BBL-leiligheter 200 000<br />
Akutt vedlikehold/reserve 250 000<br />
Vollveien 26: utvendig maling 60 000<br />
Rønvikveien 11 A: skrap/male vinduer og verandaer 70 000<br />
Sum 7 362 000<br />
Tabellen viser disposisjon av vedlikeholdsmidler utleieboliger for 2010<br />
Bolig – og næringsarealer<br />
Det legges opp til små investeringer for tilrettelegging av nye bolig- og næringsarealer. Tilgjengelig<br />
kommunalt eid næringsareal er begrenset. På Rønvikleira og Burøya er alle arealer enten håndgitt<br />
eller øremerket til spesielle formål som fiskeri, havn eller adkomst til terminalområdet. Bodø’s<br />
vekstutsikter tilsier at tilgangen må økes på kort og lang sikt. Utvikling av Kvalvikodden vil bidra i<br />
dette. Etterspørselen av areal for boligtomter er lav. For 2010 planlegges det solgt et lite område på<br />
Oddan/Sjysletta. Området kan være attraktiv med hensyn til Reitan. Salg av felt i Bodøsjøen<br />
avventes inntil 2011.<br />
47<br />
Side 76
Rådmannens forslag<br />
10 Interne bedrifter<br />
10.1 Bodø Bydrift<br />
Brutto driftsbudsjett<br />
(tall i 1.000,-)<br />
Regnskap 2008 Budsjett 2009 Budsjett 2010 i<br />
2010 priser<br />
60 Administrasjon 8 114 8 794 8 759<br />
61 Verksted 3 295 3 427 3 332<br />
62 Bil/maskin 9 917 10 550 10 793<br />
63 Produksjon 89 962 81 168 92 934<br />
64 Gartneri 1 064 797 591<br />
65 Lager 3 383 3 630 3 629<br />
Sum utgift 115 735 108 365 120 039<br />
Sum inntekt 118 862 108 365 120 039<br />
Netto utgift -3 127 0 0<br />
60: Ledelse, administrasjon og fellesutgifter, 61: Verksted, 90 % vedlikehold egne biler, 62: kostnader til drift og<br />
vedlikehold av bil og maskinparken, 63: Direkte produksjonsrelaterte utgifter, 64: utgifter til drift av gartneri, 65:<br />
kostnader forbundet med lagertjenester.<br />
Bodø bydrift har utførerrollen i en bestiller-/utførermodell. Bodø bydrift skal levere<br />
kommunaltekniske og grønnfaglige tjenester. Bestilleren er forvaltningsenheter i kommunen, andre<br />
institusjoner og private. Evaluering av omorganiseringen pågår. Denne vil neppe være ferdig før<br />
2010. Det budsjetteres dermed med at driften videreføres som tidligere.<br />
Tjenesteproduksjon og bemanning<br />
Det budsjetteres med større omsetning i 2010 enn i 2009. Erfaringen fra tidligere år tilsier at man<br />
har budsjettert for forsiktig. Budsjettposten for kjøp av varer/tjenester for videresalg er derfor justert<br />
opp. Budsjettet forøvrig er justert for forventet lønns- og prisvekst i 2010. Kapitalkostnader,<br />
husleie, samt regnskaps- og IT tjenester er tatt med i budsjettet. Prisene til kundene vil bli justert i<br />
tråd med forventet prisstigning for 2010. Bodø bydrift har overtatt en stilling fra kommunalteknisk<br />
avdeling, samtidig avgitt en annen stilling, slik at det er ingen nettoendring for avdelingen. Antall<br />
årsverk er dermed 107,68 for 2010 også. I tillegg kommer sesonghjemler.<br />
Forventet oppdragsmengde i 2010-2013<br />
(tall i 1000 kr) 2010 2011 2012 2013<br />
Anleggsoppgaver VA 41 240 41 240 41 240 41 240<br />
VA-oppdrag 22 270 22 270 22 270 22 270<br />
Vei- oppdrag 30 620 30 620 30 620 30 620<br />
Park- oppgaver 11 960 11 960 11 960 11 960<br />
Idretts-oppdrag 3 709 3 709 3 709 3 709<br />
Arbeid for private 6 958 6 958 6 958 6 958<br />
Interne overf. BB 3 282 3 282 3 282 3 282<br />
SUM 120 039 120 039 120 039 120 039<br />
Tabellen ovenfor viser hvordan oppdragene for Bodø bydrift fordeler seg på ulike typer oppdrag.<br />
Bestillinger som finansieres over kommunens investeringsregnskap utgjør i overkant av 41 mill kr<br />
for VA oppgaver. I tillegg kommer noen veiprosjekter. Rundt 49 mill er faste driftskontrakter,<br />
resten er oppdrag som bestilles fortløpende. Av den totale oppdragsmengden utgjør arbeid for<br />
eksterne kunder rundt 7 mill kr. Arbeid for kommunale avdelinger, inkludert kommunale<br />
investeringer utgjør 94 % av omsetningen til Bodø bydrift. En gjennomgang av den foreslåtte<br />
investeringsplanen til kommunalteknisk avdeling for perioden 2010-2013 viser at<br />
oppdragsmengden for Bodø bydrift vil ligge noenlunde stabil på rundt 41 mill kr. Det understrekes<br />
at det er viktig at bestillingene kommer i god tid slik at kapasiteten kan utnyttes på en optimal måte.<br />
Usikkerheten på dette området er den største risikofaktoren for Bodø bydrift.<br />
48<br />
Side 77
Rådmannens forslag<br />
Investeringer<br />
Forslag til investeringsbudsjettet er vist i tabellen nedenfor.<br />
2010 2011 2012 2013<br />
Biler og maskiner kr 7 000 000 kr 7 000 000 kr 7 000 000 kr 7 000 000<br />
Bygg kr 2 600 000<br />
Lånebehov kr 9 600 000 kr 7 000 000 kr 7 000 000 kr 7 000 000<br />
Investeringstakten på utstyrssiden holdes på samme nivå som i 2009. Eksisterende maskinpark<br />
krever unødvendig høye vedlikeholdskostnader og risikoen for driftsavbrudd er høy. Det meste av<br />
det som vil bli byttet ut er mellom 15 og 20 år gammelt. Bodø Bydrift utnytter markedet ved å leie<br />
inn rimelige private lastebiler og maskiner til anleggsvirksomheten, men det er nødvendig å kjøpe<br />
og eie spesialmaskiner, beredskapsutstyr og lagbiler. Etter pålegg fra arbeidstilsynet må det bygges<br />
nye garderober til avløpsgruppen. Det ble i budsjettet for 2009 satt av 2 mill kr til dette formålet.<br />
Det ble i løpet av 2009 klart at en løsning i eksisterende bygningsmasse ikke ble godtatt av<br />
arbeidstilsynet. Det må dermed bygges ett nytt bygg, som er kostnadsberegnet til 4,6 mill kr.<br />
Arbeidstilsynet har fattet vedtak om dagbøter dersom dette ikke blir utbedret. Det foreslås derfor<br />
satt av 2,6 mill til dette formålet.<br />
10.2 Bodø Byggservice<br />
Brutto driftsbudsjett<br />
(tall i 1.000,-)<br />
Regnskap 2008 Budsjett 2009 Budsjett 2010 i<br />
2010 priser<br />
10 Entreprenør 8 775 9 222 8 464<br />
30 Renhold 23 764 27 807 26 017<br />
31 Administrasjon 2 964 2 116 2 798<br />
Sum utgift 35 503 39 145 37 279<br />
Sum inntekt 36 502 39 145 37 279<br />
Netto utgift -999 0 0<br />
Reduksjon fra 2009 under 10 entreprenør skyldes at tjenestens fagleder er flyttet til ansvar 31<br />
administrasjon. Ansvar 31 har tilsvarende økning. Ansvar 30 renhold er redusert med 3 årsverk fra<br />
2009 ved gjennomføring av ulike effektiviseringstiltak.<br />
Bodø Byggservice leverer vaktmester-, håndverker- og renholdstjenester i ”bestiller – utfører”<br />
modellen internt hvor kommunen eier eller leier lokaler. Bodø Byggservice yter i tillegg<br />
konsulentbistand på forespørsel fra virksomheter som har renhold i egen regi.<br />
Utfordringer i 2010-2013<br />
I perioden vil Bodø Byggservice fortsette arbeidet med å tilpasse aktivitet i forhold til volum på<br />
oppdragene fra bestillerne. Målet er behovsprøvet renhold. Dette innebærer et renhold som er<br />
tilpasset ytre faktorer som bruksfrekvens, årstid og værforhold.<br />
Det positive samarbeidet som allerede er etablert mellom byggbruker /oppdragsgiver og Bodø<br />
Byggservice skal opprettholdes. Sykefraværet utgjør en vesentlig faktor på kostnadssiden og det<br />
jobbes kontinuerlig med å holde dette på et akseptabelt nivå.<br />
Bodø Byggservice prioriterer å fortsette arbeidet med å få ned sykefraværet ved å:<br />
• Anskaffe nytt og tidsmessig utstyr<br />
• Gi kunnskapsløft for renholdere gjennom interne / eksterne kurs<br />
• Fortsette arbeidet med å øke stillingsstørrelsene mot tilnærmet heltid<br />
• Følge opp og tilrettelegge arbeidsoppgaver innenfor rammene som er til rådighet<br />
• La mobile enheter fange opp korttids sykefravær<br />
• Utarbeide renholdsplaner i samarbeid ”bestiller – utfører”<br />
• Involvere renholder i gjennomføringen<br />
49<br />
Side 78
Rådmannens forslag<br />
Renholdstjenesten<br />
Tjenestetilbudet innenfor renhold omfatter renhold i 97 bygg/kontrakter fordelt på 23 barnehager, 9<br />
skoler og 65 øvrige bygg/kontrakter, inklusive leide bygg. Budsjett 2010 for renholdstjenesten er<br />
basert på ca. 53 årsverk. Dette er en reduksjon på 3 årsverk sammenlignet med 2009.<br />
12 årsverk utføres av mobile enheter. Budsjett for 2010 legger til grunn at det ikke blir noen<br />
prisøkning i forhold til 2009. Dette innebærer at timeprisen for renhold, 238 kr videreføres fra 2009<br />
til 2010. Seniortiltak på 405 000 kr for 2010 er inkludert. Samlet effektivisering på ca 0,75 mill kr<br />
bidrar til kommunens saldering.<br />
Entreprenørbedriften.<br />
Tjenestetilbudet fra entreprenørbedriften omfatter:<br />
• Vaktmestertjenester i administrasjonsbygg og barnehager<br />
• Håndverkertjenester for alle byggbrukere samt eiendomskontoret<br />
I budsjettforslaget for 2010 ligger en økning av timepris på 2,5 % fra 413 kr til 423 kr. En timepris<br />
på 423 kr er 16 kr lavere enn prisjustering i tråd med deflator 3,1 %. Denne lavere prisøkningen<br />
medfører en effektivisering på ca 1 mill kr. Effektiviseringen gjennomføres ved at tidforbruk i<br />
inngåtte kontrakter justeres ned. Entreprenørbedriften utgjør 10 årsverk inkludert arbeidsleder.<br />
Oppdragsmengden varierer gjennom året, men er ikke optimalt og ligger på et nivå som sysselsetter<br />
avdelingen opp mot 80 %. Her ligger et vekstpotensiale som det jobbes med å fylle opp.<br />
Entreprenørtjenesten utfører alt av vaktmestertjenester, vedlikehold av bygg, mindre byggeoppdrag,<br />
og andre tjenester som ligger innenfor fagområdet. Tjenesten er også behjelpelig med innhenting av<br />
anbudspriser fra underleverandører i forbindelse med større oppdrag.<br />
50<br />
Side 79
Rådmannens forslag<br />
11 Investeringer<br />
2010 2011 2012 2013<br />
Sum låneopptak investeringsplan 2010-2013 254 115 192 243 75 626 246 981<br />
Anbefalt låneopptak perspektivmeldingen 2010-2019 228 795 150 000 150 000 150 000<br />
Over/under anbefalt grense -25 320 -42 243 74 374 -96 981<br />
Bystyret vedtok i juni 2009 planrammer for investeringer i form av grense for låneopptak i<br />
kommende periode. Rådmannens forslag til økonomiplan 2010-2013 ligger over anbefalt nivå.<br />
Tabellen over viser at for 2010 blir låneopptaket 25,3 mill kr over anbefalt nivå, og i 2013 nesten 97<br />
mill kr over anbefalt nivå. I 2013 ligger kulturkvartalet inne med et kommunalt låneopptak på 223,3<br />
mill kr og det er da lagt inn kun 23,7 mill kr til øvrige prosjekter. Øvrige prosjekter er<br />
erfaringsmessig lite oppdaterte fire år fram i tid, og det kan forventes betydelige utfordringer også<br />
for skole, omsorg eller rehabilitering/utbedring av bygg og veier. Gjennomføring av<br />
investeringsplanen som nå foreligger gir økt lånebelastning for kommunen, og svært begrensede<br />
muligheter for å kunne ta inn nye utfordringer i perioden. Ideelt sett bør samtlige prosjekter i<br />
kategori D (tidligere politisk vedtatte prosjekter) gjennomgås og i noen grad revurderes dersom de<br />
ikke er igangsatt slik at investeringsplanen framover ikke blir helt rigid.<br />
11.1 Investeringsmessige utfordringer og prioriteringer<br />
En av flere viktige forutsetninger for at kommunen skal kunne ha en kontrollert økonomisk<br />
utvikling, er at investeringstakten tilpasses og holdes innenfor rammer som er forenlige med<br />
forventet inntektsvekst, endringer i rentenivå og utviklingen i utgifter til løpende drift.<br />
I kapittel 2 Langsiktige rammebetingelser og utviklingstrekk er det redegjort for at finanspolitikken<br />
vil måtte strammes til etter hvert som konjunkturene bedrer seg. Det kan bety svakere og avtakende<br />
inntektsvekst for Bodø kommune de kommende årene. Rentene forventes også å stige til et mer<br />
normalt nivå sett i et langsiktig perspektiv. Samlet bør dette trekke i retning av lavere investeringer<br />
de neste årene for å dempe utgiftene til renter og avdrag. Planlegging og gjennomføring av<br />
investeringer tar imidlertid tid, og strekker seg over flere år. Derfor kan det være vanskelig å foreta<br />
raske endringer hvis man ikke er villig til å stoppe investeringer som er under planlegging og som<br />
ikke er igangsatt. Kommunen har over flere år hatt et høyt investeringsnivå. Hovedtyngden av<br />
investeringene som er gjennomført de siste årene, eller som skal igangsettes i 2010 er knyttet til<br />
kommunens primæroppgaver, nødvendig vedlikehold eller som følge av statlige vedtak og pålegg.<br />
De største prosjektene som krever lånefinansiering i 2010-2011 er Bodøsjøen skole med<br />
gymnastikksal, Hovdejordet sykehjem og boliger til personer innenfor området rus/psykiatri og<br />
boliger til flyktninger. Kostnadsrammen for disse prosjektene er til sammen 489,5 mill kr. Til<br />
lovpålagte oppgaver i form av brannsikring av bygg, utbedringer av el-anlegg mv er det budsjettert<br />
med investeringer på 15 mill kr i 2009 og 12,5-11,5 mill kr hvert år i resten av perioden. Til<br />
nødvendig rehabilitering foreslås det 21,5 mill kr i 2010. De årlige bevilgningene til dette formålet<br />
foreslås redusert til mellom 6,7 og 5 mill kr i de øvrige årene.<br />
Kommunens største enkeltprosjekt, og det mest krevende, er utbygging av Kulturkvartalet. Etter at<br />
bystyret vedtok å utvide arealene med ca 1000 m2 er nå kostnadsrammen på 987-998 mill kr målt i<br />
2009 priser inklusiv et parkeringsanlegg med en kostnadsramme på 180-212 mill kr. I budsjettet er<br />
tallene omregnet til løpende priser med en anslått kostnadsramme på 1181 mill kr.<br />
Finansieringsplanen forutsetter at investeringene de første årene dekkes ved bruk av egne midler,<br />
statlige tilskudd og momsrefusjon. Opptak av lån planlegges først i 2013.<br />
Et annet stort prosjekt innen kulturområdet er ny kirke på Hunstad. Et revidert forprosjekt fra 2006<br />
har en prosjektkostnad på ca 40 mill kr. Forprosjektet viser nå at kirken trolig vil koste vel 55-60<br />
mill kr målt i 2010 priser. Tidligere er det bevilget vel 19 mill kr til prosjektet. I budsjettet er det<br />
51<br />
Side 80
Rådmannens forslag<br />
foreslått 23,3 mill kr i 2012. Hvis arbeidene skal starte som planlagt i 2010, må bevilgningen til<br />
kirken økes ytterligere med 15 mill kr.<br />
Det pågår for tiden et betydelig planarbeid knyttet til utviklingsprosjektet ”Byen og Havna”.<br />
Planarbeidet og gjennomføring av planene er svært viktig for sikring og utvikling av næringer og<br />
arbeidsplasser som Bodø er avhengige av i dag, og som kan få enda større betydning de kommende<br />
årene for å sikre at kommunen skal ha et variert arbeids- og næringsliv og ikke blir for ensidig<br />
avhengig av utviklingen i <strong>offentlig</strong> sektor, jfr analysene i kapittel 2. I budsjettet og økonomiplanen<br />
for 2010-2013 er det bare funnet plass for investeringer til ny vei til Kvalvikodden, omlegging av<br />
Gamle riksvei i området Hålogalandsgata-Rensåsen, Gamle riksvei ved City Nord, samt<br />
investeringer i <strong>offentlig</strong>e rom og gater som enten er en følge av utbyggingen av Kulturkvartalet eller<br />
omlegging av kollektivtilbudene. Hvordan de øvrige prosjektene skal prioritere i tid og finansieres,<br />
vil en måtte ta endelig standpunkt til når utredingsarbeidene er avsluttet, og forslag til<br />
gjennomføring blir lagt fram for bystyret.<br />
For 2010 er det antatt at kommunens lånerenter i gjennomsnitt vil være på 3,5 pst og deretter øke til<br />
5,25 pst i 2013. Frie inntekter vil derimot trolig få en avtakende vekst etter hvert som konjunkturene<br />
bedres, og finanspolitikken strammes til. Lån til finansiering av investeringer med unntak av VA<br />
sektoren er i forslaget til økonomiplan for 2010-2013 på henholdsvis 258 mill kr, 184 mill kr 66<br />
mill kr og 247 mill kr. Kommunen vil stå overfor betydelige utfordringer når knappe<br />
investeringsmidler og lånerammer skal prioriteres mellom primæroppgaver, nødvendig<br />
verdibevarende vedlikehold, kulturformål og utvikling av infrastruktur og tilrettelegging for<br />
næringsutvikling.<br />
11.2 Rådmannens forslag<br />
Tabellen under viser rådmannens forslag til investeringsplan for perioden. Det er brukt samme<br />
sortering som tidligere etter prioritering:<br />
A Fullføre igangsatte prosjekter<br />
B Lovpålagte oppgaver, pålegg mv<br />
C Nødvendig rehabilitering av bygg og veier<br />
D Politiske vedtak/vedtatte planer.<br />
Kategori D er dermed ikke satt i gang, og kan justeres ved at prosjekter tas inn eller ut. Det påpekes<br />
at samlet låneopptak er høyt, og nye prosjekter bør kun legges inn dersom andre tas ut.<br />
Tall i 1000 kr<br />
Kostnadsoverslag<br />
Tidligere<br />
bevilget 2010 2011 2012 2013<br />
Fullføre i gangsatte prosjekter 237 520 138 658 56 100 17 000 10 000 10 000<br />
Lovpålagte oppgaver, branndokumentasjon/PCB 91 250 40 750 15 000 12 500 11 500 11 500<br />
Nødvendig rehabilitering av bygninger, veier 59 900 20 000 21 500 6 700 6 700 5 000<br />
Politiske vedtak/vedtatte planer 877 050 253 900 230 900 235 200 66 200 24 950<br />
Finansdisposisjoner 52 829 89 761 53 911 67 661<br />
Vann 351 100 128 400 36 500 46 500 46 400 45 000<br />
Avløp 324 100 103 300 50 000 39 000 55 300 57 500<br />
Kulturkvartalet 1 180 900 33 000 46 400 90 100 424 100 499 200<br />
Sum Investeringer 509 229 536 761 674 111 720 811<br />
Finansiering, bruk av fond etc. 92 214 138 918 42 685 65 448<br />
Finansiering kulturkvartalet 46 400 90 100 424 100 275 882<br />
Nye investeringslån øvrige prosjekt 254 115 192 243 75 626 23 663<br />
Nye Investeringslån VA 86 500 85 500 101 700 102 500<br />
Startlån 30 000 30 000 30 000 30 000<br />
Kulturkvartalet - eget lån 0 0 0 223 318<br />
Sum låneopptak 370 615 307 743 207 326 379 481<br />
52<br />
Side 81
Rådmannens forslag<br />
Sektoroversikt er vist i neste tabell. Denne viser at det i hovedsak er tjenesteområdet<br />
kultur/idrett/kirke som prioriteres i perioden. Dette omfatter bla kulturkvartalet og Hunstad kirke.<br />
De to prosjektene har i tillegg tidligere bevilgning på 19,2 mill kr (kirke) og ny bevilgning i 2014 på<br />
88 mill kr (kulturkvartalet). Omsorg har til sammenlikning 307,2 mill kr, her inngår bla realisering<br />
av nytt sykehjem.<br />
Sektor/tall i 1000 kr 2010 2011 2012 2013 Sum<br />
Skole/Barnehage 53 600 14 200 2 200 500 70 500<br />
Kultur/idrett/kirke 74 000 121 900 430 600 501 200 1 127 700<br />
Sykehjem/omsorg 96 000 166 200 42 500 2 500 307 200<br />
Vei/trafikksikkerhet 34 200 25 500 21 500 14 750 95 950<br />
Vann/avløp 86 500 85 500 101 700 102 500 376 200<br />
Feltutbygging 23 700 2 700 700 10 700 37 800<br />
IKT 6 500 5 000 5 000 5 000 21 500<br />
Øvrige 85 900 22 000 16 000 16 000 139 900<br />
Finansdisposisjoner 52 829 89 761 53 911 67 661 264 162<br />
Sum 513 229 532 761 674 111 720 811 2 440 912<br />
A: Fullføre igangsatte prosjekter<br />
Kost.overs Bev.Tid 2010 2011 2012 2013<br />
9204 Bankgt skole Utskifting fordeling varmeanlegg 9 000 8 000 1 000 0 0 0<br />
9242 Bodøsjøen skole byggetrinn II inkl gymsal 82 500 47 000 28 500 7 000 0 0<br />
9399 Vollsletta - utredning/utbedring eldreboliger 12 500 11 000 1500 0 0 0<br />
9515 Kompaktanlegg Bestemorenga (landsskytterstev 15 900 6 908 3 200 0 0 0<br />
9681 Opprusting sentrumsgater 54 620 34 650 5 000 5 000 5 000 5 000<br />
9582 Bodin Kirkegård 18 800 8 400 10 400 0 0 0<br />
9962 Supplerende IKT 44 200 22 700 6 500 5 000 5 000 5 000<br />
Sum A Fullføre i gangsatte prosjekter 237 520 138 658 56 100 17 000 10 000 10 000<br />
B: Lovpålagte oppgaver, branndokumentasjon/PCB<br />
Kost.overs Bev.Tid 2010 2011 2012 2013<br />
9236 Brannsikring av bygg 56 000 28 000 7 000 7 000 7 000 7 000<br />
9238 Oppgradering av el-anlegg 16 500 6 500 3 000 3 000 2 000 2 000<br />
9373/79 HMS tiltak/ bygg 15 500 5 500 2 500 2 500 2 500 2 500<br />
9583 Brannsikring kirker 1 750 750 1 000 0 0 0<br />
Dr. gt 15, ny heis 1 500 0 1 500 0 0 0<br />
Sum B Lovpålagte oppgaver, branndokumentasjon/PCB 91 250 40 750 15 000 12 500 11 500 11 500<br />
Sum A+ B 328 770 179 408 71 100 29 500 21 500 21 500<br />
C: Nødvendig rehabilitering av bygninger, veier m.m.<br />
Kost.overs Bev.Tid 2010 2011 2012 2013<br />
9668 Asfaltspleis 12 000 6 000 1 500 1 500 1 500 1 500<br />
9801 Vei og gatelys kommunal bev. 14 500 10 500 1 000 1 000 1 000 1 000<br />
NY Kirkhaugen tidl. Skole 6 000 0 6 000 0 0 0<br />
NY Saltstraumen skole 500 0 0 0 0 500<br />
9580 Nødvendig oppgraderinger, kirker 10 000 2000 2 000 2 000 2 000 2 000<br />
9243 Rehab av sanitæranlegg, skoler 11 000 1000 5 600 2 200 2 200 0<br />
NY Høglia, oppbygging etter brann 4 400 0 4 400 0 0 0<br />
9487 Prosjekt adm bygg 1 500 500 1 000 0 0<br />
Sum C Nødvendig vedlikehold av bygninger, veier m.m 59 900 20 000 21 500 6 700 6 700 5 000<br />
Sum A+B+C 388 670 199 408 92 600 36 200 28 200 26 500<br />
53<br />
Side 82
D: Politiske vedtak og vedtatte planer<br />
Rådmannens forslag<br />
Kost.overs Bev.Tid 2010 2011 2012 2013<br />
96 Bodø bydrift 55 300 25 300 9 000 7 000 7 000 7 000<br />
NY ENØK-tiltak i Nordlandsbadet 1 200 0 1 200 0 0 0<br />
NY Utvikling av nye Vollsletta 2 000 0 1 000 1 000 0 0<br />
9027 Saltvern skole - ombygging 60 000 25 000 5 000 5 000 0 0<br />
NY Planleggingsmidler skolestruktur 1 000 0 1 000 0 0 0<br />
NY Osphaugen, oppgradering, kjøp 2 500 0 2 500 0 0 0<br />
9040 Tilgjengelighet fritidsområder 5 000 3 000 0 2 000 0 0<br />
9549 Kunstgresspakke (Løpsmark, Stordalen, Limyra) 52 000 11 100 0 0 0 0<br />
Familiesenter Rønvik/Sentrum 4 000 0 4 000 0 0 0<br />
9522 STImuli 12 800 2 500 1 300 4 500 4 500 0<br />
9390 Hovdejordet sykehjem (B4) med barneinst. 355 000 90 000 75 000 150 000 40 000 0<br />
9380 Årnesveien 4 30 000 1 300 16 000 12 700 0 0<br />
9447 Kvalvikodden 71 000 51 000 18 000 2000 0 0<br />
9475 Mørkvedbukta feltutbygging 9 000 4 000 5 000 0 0 0<br />
9410 Feltutbygging omkostninger 2 800 0 700 700 700 700<br />
9461 Bodøsjøen B6 10 000 0 0 0 0 10 000<br />
NY Flyktningeboliger 22 000 0 22 000 0 0 0<br />
9575 Kirke Hunstad 42 500 19 200 0 23 300 0 0<br />
9576 Orgelplan 15 000 6 500 8 500 0 0 0<br />
9929 Terminalkai - Nord 55 000 12 000 38 000 5 000 0 0<br />
NY Kollektivtermial Dr.gt 12500 0 12 500 0 0 0<br />
9694 Moloveien - Storgt v/SAS 7 000 3 000 0 4 000 0 0<br />
9696 Hålogalandsgt. Str. Sjøgt - Prinsensgt. 8 000 0 0 3 000 5 000 0<br />
9698 Kryssløsning Sjøgt - Hålogalandsgt. 12 000 0 0 2 000 5 000 5 000<br />
NY Gml. RV. Håloga.gt - Rensåsen 10 000 0 3 000 5 000 2 000 0<br />
NY Gml. RV. V/City Nord 5 000 0 5 000 0 0 0<br />
9675 Aksjon skolevei; Fortau Ripnesbakken inkl. snup 4000 0 4 000 0 0 0<br />
Aksjon skolevei; Fortau Kleivaveien, str. Jernba 2 000 0 0 0 2 000 0<br />
Aksjon skolevei; Fortau Bodinveien 4 000 0 0 4 000 0 0<br />
NY Aksjon skolevei; Fortau Gjerdåsveien 2 250 0 0 0 0 2 250<br />
NY Hunstadringen str Unnlivei - Hunstad B. skole 2200 0 2 200 0 0 0<br />
Sum D Politiske vedtak/vedtatte planer 877 050 253 900 234 900 231 200 66 200 24 950<br />
Sum A+B+C+D 1 265 720 453 308 327 500 267 400 94 400 51 450<br />
54<br />
Side 83
Vann og avløp<br />
Rådmannens forslag<br />
Kost.overs Bev.Tid 2010 2011 2012 2013<br />
9602 Bestemorenga vannforsyning 12 500 8 000 4 500 0 0 0<br />
9604 Sanering sentr.vann 147 250 103 250 11 000 11 000 11 000 11 000<br />
9608 Hovedvannverket - Nordsia 98 400 5 400 3 000 12 000 12 000 20 000<br />
9610 Vannledning Hunstadring (Bodin VG - Sørstrup 31 500 0 3 500 14 000 14 000 0<br />
9629 Valnes vannverk 11 000 7 000 4 000 0 0 0<br />
9630 Nerbyen, Moloveien 3 700 1 200 0 1 000 700 0<br />
Nerbyen, Hålogalandsgt./Prinsensgt 3 500 0 0 1 000 2 500 0<br />
NY Vestvatn/Brekke vannverk klausulering 500 0 500 0 0 0<br />
Landegode 1 500 0 1 500 0 0 0<br />
Bodøelv etp 2 1 500 0 0 0 1 500 0<br />
9618 Helligvær vannbehandl. Anl. Oppgradering 9 500 1 000 5 000 2 500 0 0<br />
9631 Fordelingsnett Fjell 4 250 250 2 500 1 500 0 0<br />
Prærien vest 1 000 0 0 1 000 0 0<br />
9617 Burøya/Valen - Nyholmen 8 000 2 300 1 000 2 500 1 700 0<br />
Bodøelv etp 3 og 4 3 000 0 0 0 0 3 000<br />
Festvåg vannbehandlingsanlegg 3 000 0 0 0 3 000 0<br />
Vannledning Godøynes 3 500 0 0 0 0 3 500<br />
Vannledning Straum 500 0 0 0 0 500<br />
Vannledning Godøynes - Skålbones 7 000 0 0 0 0 7 000<br />
Sum Vann 351 100 128 400 36 500 46 500 46 400 45 000<br />
Kost.overs Bev.Tid 2010 2011 2012 2013<br />
9637 Hammervika renseanlegg 38 000 25 500 12 500 0 0 0<br />
9641 Bestemorenga avløpsledn. 12 000 7 500 4 500 0 0 0<br />
9643 Sanering sentrum 99 000 55 000 11 000 11 000 11 000 11 000<br />
9651 Bodøsjøen 2 14 000 10 000 500 3 500 0 0<br />
9656 Prærien Vest 2 000 0 0 2 000 0 0<br />
9652 Nerbyen, Moloveien 5 300 1 300 0 4 000 0 0<br />
Nerbyen, Hålogalandsgt./Prinsens gt. 3 500 0 0 1 000 2 500 0<br />
9660 Opprydding avløp Fjell 1 250 250 1 000 0 0 0<br />
9638 Opprustning RA - Misvær 1 250 250 1 000 0 0 0<br />
9645 Opprydding avløp Valnes 6 500 0 6 500 0 0 0<br />
NY Tiltak renseanlegg, krav om akk. Prøvetaking 2 000 0 2 000 0 0 0<br />
Landegode 4 000 0 4 000 0 0 0<br />
Løpsmark slamavskiller 2 000 0 0 0 2 000 0<br />
9647 Kjerringøy, slamavskiller og ledningsnett 6 500 1 500 5 000 0 0 0<br />
Stokkvika- Hunstadmoen renseanlegg 36 000 0 1 000 3 000 16 000 16 000<br />
Bodøelv etp 2 23 000 0 0 1 000 8 000 14 000<br />
Misvær, Oppegård - Øyran 4 000 0 500 3 500 0 0<br />
Mørkved renseanl. Utvides 16 000 0 0 8 000 8 000 0<br />
Godøynes avløpsopprydding 16 000 0 0 0 0 6 000<br />
Bodøelv, etp.3 og 4 18 000 0 0 0 4 000 5 000<br />
Straum, avløpsopprydding 2 500 0 0 0 0 2 500<br />
Naurstad, avløpsopprydding 3 000 0 0 0 0 3 000<br />
9662 Burøya/Valen - Nyholmen 8 300 2 000 500 2 000 3 800 0<br />
Sum Avløp 324 100 103 300 50 000 39 000 55300 57 500<br />
Sum Vann/Avløp 675 200 231 700 86 500 85 500 101 700 102 500<br />
55<br />
Side 84
Rådmannens forslag<br />
Finansdisponeringer<br />
Finansdisposisjoner (F)<br />
9750 Utlån til BKBS 4 718 0 0 0<br />
9400-9490 Avsetning til tomteutbyggingsfond 3 400 44 300 7 700 20 700<br />
9751 Videreutlån Startlån 30 000 30 000 30 000 30 000<br />
9751 Avdrag videreutlån 14 711 15 461 16 211 16 961<br />
Sum Finansdisposisjoner (F) 52 829 89 761 53 911 67 661<br />
Finansiering<br />
Finansiering (FI)<br />
9751 Mottatte avdrag på videreutlån 14 711 15 461 16 211 16 961<br />
9929 Terminalkai - Nord, DA- midler 53 mill 38 000 5 000 0 0<br />
9929 Terminalkai - Nord, egne fond 2 mill 0 0 0 0<br />
9400-9490 Tomtesalgsinntekter 3 400 44 300 7 700 20 700<br />
9410-9480 Bruk av tomteutbyggingsfond 5 700 700 700 10 700<br />
9675 Aksjon skolevei 1 000 1 000 1 000 1 000<br />
Bruk av bundet inv. fond - forsikringsoppgjør Høglia 3 070 0 0 0<br />
Tilskudd fra Statens Veivesen Gml. RV. Hålogalandsgt - Rensåsen 0 5 000 2 000 0<br />
Tillskudd Kollektivtermial Dr.gt 2 000 0 0 0<br />
9380 Tilskudd fra staten, psykiatri (500?' 6 plasser) 9 200 0 0 0<br />
Flyktningeboliger. Tilskudd fra Husbanken. 4 400 0 0 0<br />
9390 Investeringstilskudd Hovdejordet B4 (600'*74 plasser) 0 48 400 0 0<br />
Moms som føres i investeringsregnskapet 2010-2013 10 733 19 057 15 074 16 087<br />
9751 Videreutlån 30 000 30 000 30 000 30 000<br />
Sum Finansiering (FI) 122 214 168 918 72 685 95 448<br />
Sum Nye investeringslån øvrige prosjekt (A+B+C+D+F-FI) 258 115 188 243 75 626 23 663<br />
Sum Låneopptak Kulturkvartalet 0 0 0 223 318<br />
Sum Nye Investeringslån VA 86 500 85 500 101 700 102 500<br />
Sum Nye investeringslån eksl. Startlån 344 615 273 743 177 326 349 481<br />
Sum Startlån 30 000 30 000 30 000 30 000<br />
Kulturkvartalet<br />
Kulturkvartalet har høsten 2009 fått et kostnadsoverslag på nærmere 1,2 mrd kr. Det er da tatt med<br />
88,1 mill kr som er beregnet for 2014. Finansieringen består av tilskudd, refusjoner, egnekapital og<br />
lån. Rådmannen legger opp til at egenkapitalen benyttes først, slik at låneopptaket kommer sist i<br />
perioden. Videre legges det opp til at 20 % av merverdiavgiftskompensasjonen føres i<br />
investeringsprosjektet i 2010, fra om med 2011 føres all merverdiavgift tilbake til investeringsprosjektet.<br />
Dette for å unngå å blåse opp driftsbudsjettet til kommunen unødvendig. I denne<br />
beregningen er det ikke tatt hensyn til organisering av parkeringskjelleren. En utfasing av<br />
parkeringskjelleren som eget selskap, vil kunne få konsekvenser for merverdiavgiftrefusjonen. Det<br />
er foreløpig usikkert hva som blir driftskonsekvenser når bygget skal tas i bruk.<br />
56<br />
Side 85
Rådmannens forslag<br />
9927 Kulturkvartalet Kostn.o. Tidligere 2 010 2 011 2 012 2 013 2 014<br />
Bibliotek 248 000 12 000 13 000 20 000 60 000 131 000 12 000<br />
Konsert/teaterhus 536 000 16 000 20 000 10 000 200 000 240 000 50 000<br />
Parkering 180 500 5 000 8 000 50 000 100 000 17 500 0<br />
Utenomhus, herav: 34 000 0 1 500 0 0 22 500 10 000<br />
Prisstigning 182 400 0 3 900 10 100 64 100 88 200 16 100<br />
Sum Kulturkvartalet 1 180 900 33 000 46 400 90 100 424 100 499 200 88 100<br />
Finansiering<br />
DA midler 200 000 0 26 000 34 080 98 000 26 000 15 920<br />
Statsstøtte 161 000 0 10 000 38 000 38 000 38 000 37 000<br />
SKS penger 348 000 0 0 0 210 998 137 002 0<br />
Kapitalfond 60 000 33 000 9 008 4 505 13 487 0 0<br />
NY Momsrefusjon (20 % fra 2010, 100 % fom 201 166 617 0 1 392 13 515 63 615 74 880 13 215<br />
Låneopptak 245 283 0 0 0 0 223 318 21 965<br />
Sum Finansiering 1 180 900 33 000 46 400 90 100 424 100 499 200 88 100<br />
57<br />
Side 86
Rådmannens forslag<br />
Vedlegg<br />
58<br />
Side 87
Rådmannens forslag<br />
Vedlegg: 1. Prisliste<br />
Oppvekst og kulturtjenester<br />
Skolefritidsordning<br />
Prisene øker med generell prisstigning 3,1 %.<br />
5 dagers tilbud 1 885 (1 825)<br />
4 dagers tilbud 1 540 (1 495)<br />
3 dagers tilbud 1 185 (1 150)<br />
2 dagers tilbud 975 (945)<br />
1 dags tilbud 655 (635)<br />
På Kjerringøy er prisene 2/3-del av dette, siden tilbudet har et omfang som er tilsvarende kortere<br />
pga av skyssordning.<br />
Opphold på 1 time pr gang 160 (155)<br />
Opphold pr enkelt dag 190 (185)<br />
Sommer-SFO sats pr uke 555 (540)<br />
Sommer-SFO sats pr dag 111 (110)<br />
Skole<br />
Skolemelk pr år (pga prisstigning fra Tine) 665 (565)<br />
Leie av skolelokaler til overnatting:<br />
Landego og Helligvær skoler 60 (57)<br />
Andre skoler, pr person pr natt 33 (31)<br />
Kulturskole<br />
Prisene foreslås økt med 5 %<br />
• Pris for instrumentalopplæring, sang, Musikk-klubb, visuelle kunstfag, drama, nysirkus,<br />
musikkteater: 2 350 kr (2 235) pr år for de under 20 år, 2 350 kr (2 235) pr år for de over 20<br />
år.<br />
• Pris for kulturlek, skriveverksted, irsk ensemble, jazzgruppe: 1 720 kr pr. (1 635) år.<br />
• Salg av tjenester til lag og foreninger med medlemmer under 18 år. Pr time 210 kr (200)<br />
• Salg av tjenester til lag og foreninger med medlemmer over 18 år. Pr time 315 kr (300)<br />
• Ved salg av tjenester i grunnskolen; tolærersystem, kr. 250,- pr. time.<br />
• Ved salg av lærerressurs til grunnskolen med ordinær undervisning, kreves full refusjon av<br />
lønnsutgiftene.<br />
Bodø voksenopplæring<br />
Prisene øker med 4,5 %.<br />
Barnehage<br />
Regjeringen holder maksimalprisene nominelt uendret på 2008-nivå med kr 2330 pr måned/ 25 630<br />
pr år. Dette betyr følgende priser fom 01.01.2010 (sats pr 01.01.2009 i parentes):<br />
Foreldrebetaling<br />
Pris<br />
0-8 timer 465 (465)<br />
9-16 timer 930 (930)<br />
17-24 timer 1 165 (1 165)<br />
25-32 timer 1 395 (1 395)<br />
33-40 timer 1 865 (1 865)<br />
Mer enn 40 timer 2 330 (2 330)<br />
Sats pr ukedag 155 (155)<br />
59<br />
Side 88
Rådmannens forslag<br />
I samtlige kommunale barnehager gis det 30 % moderasjon for første søsken og 50 % moderasjon<br />
for søsken utover det. Satsene betales for 11 måneder pr barnehageår, jfr forskrift.<br />
Kostpenger<br />
Prisene øker med 3,1 %.<br />
Idrettsanlegg<br />
Priser for trening og kamper i kommunale haller, gymsaler, treningsfelt og svømmebasseng øker i<br />
takt med generell prisstigning 3,1 %.<br />
Subsidierte treningstimer for barn og ungdom lå i 2009 på kr 76,- pr./t og øker i 2009 til 79,- pr/t.<br />
Ordningen skal revideres i løpet av året. Endelig pris avhenger av treningstimeforbruk knyttet til<br />
barn/ungdom og ev prisendringer i øvrige anlegg og prisen vil derfor kunne bli justert i løpet av<br />
året. Subsidiering av treningstimer i alle anlegg begrenses til tiden utenom sommer-, jule- og<br />
påskeferien. Sommerferien beregnes til å følge skoleferien. Vinteråpne baner med undervarme<br />
subsidieres fra 1. februar til 1. april og fra 15. oktober til 15. november.<br />
Bratten aktivitetspark<br />
Priser for trafikalt grunnkurs og mopedføreropplæring for skoleelever. Økningen i 2009 var høyere<br />
enn generell prisstigning for å ligge nærmere markedspris. Priser første halvår holdes uendret<br />
nominelt gjennom den kontrakten som er skrevet inneværende skoleår, men kan vurderes fom neste<br />
skoleår.<br />
Trafikalt grunnkurs 2 700 (2 700)<br />
Mopedføreropplæring 3 500 (3 500)<br />
Bibliotek<br />
Gebyrer for lånekort, varsel om forfall og erstatning for tapt materiell. Bibliotekets priser er<br />
vesentlig høyere enn landsgjennomsnittet og holdes derfor uendret.<br />
Gebyr lånekort:<br />
Glemt lånekort 10 (10)<br />
Tapt lånekort 30 (30)<br />
Varselgebyr: Voksne Barn<br />
1. varsel 3 uker etter forfall 60 (60) 30 (30)<br />
2. varsel 5 uker etter forfall 115 (115) 55 (55)<br />
3. varsel 7 uker etter forfall Erstatningskrav/regning<br />
Erstatningskrav for tapt materiell: I skranke Komm.faktura<br />
Fagbøker voksen og barn 415 (415) 530 (530)<br />
Skjønnlitteratur voksen 350 (350) 465 (465)<br />
Skjønnlitteratur barn 220 (220) 330 (330)<br />
Tegneserier/tidsskrifter 100 (100) 155 (155)<br />
Tegneseriebøker 200 (200) 280 (280)<br />
Video/CD 240 (240) 340 (340)<br />
Lydbøker inntil 8 enheter 285 (285) 395 (395)<br />
mer enn 8 enheter 505 (505) 620 (620)<br />
Mikrofilm 395 (395) 505 (505)<br />
AV-media, stoff fra lokalsamling og særlig verdifullt materiale prises i samråd med leder.<br />
Erstatning i skranke før krav er utstedt gir redusert pris. Erstatningskrav medfører tapt lånerett til<br />
kravet er innfridd. Barn regnes som voksne fra den måned de fyller 15 år.<br />
60<br />
Side 89
Rådmannens forslag<br />
Helse- og sosialtjenester<br />
Praktisk hjelp i hjemmet<br />
I forskrift om vederlag for sosiale tjenester, hjemmesykepleie og for opphold i institusjon mv. § 8-1<br />
gis kommunene adgang til å kreve egenbetaling. I følge forskriften er det ikke anledning for<br />
kommunene å kreve vederlag for hjemmesykepleie og opplæring til stell og egenomsorg. Det er<br />
heller ingen egenbetaling for psykiatrisk sykepleietjeneste, fysioterapitjeneste og ergoterapitjeneste.<br />
Praktisk hjelp i hjemmet defineres som rengjøring, klesvask, matlaging og annet praktisk arbeid i<br />
forbindelse med husholdningen. Det omfatter også annen praktisk hjelp som nødvendige innkjøp,<br />
ærend i bank, postkontor, eller andre <strong>offentlig</strong>e kontorer og liknende daglige gjøremål. I følge<br />
forskriften beregnes maksimalt vederlaget for praktisk bistand på grunnlag av husstandens samlede<br />
skattbare nettoinntekt før særfradrag. Egenandelen kan ikke overstige kommunens egne utgifter til<br />
den aktuelle tjenesten (selvkost). Selvkost beregnes til en gjennomsnittlig timelønn for den tjeneste<br />
som produseres, tillagt sosiale utgifter samt administrasjonsutgifter som skal utgjøre 10 % av<br />
timelønn og sosiale avgifter. Tjenestene betales i henhold til tidsbruk.<br />
Pris<br />
Inntekt i kr<br />
Beregningsperiode<br />
Maks.pris<br />
01.01.-31.08.10 1) 01.09.-31.12.10 2) pr.time pr.mnd<br />
0-1G: 0 – 69.108 0 – 72.006 291 160<br />
1-2G: 69.109 – 138.216 72.007 – 144.012 291 160<br />
2-3G: 138.217 – 207.324 144.013 – 216.018 291 740<br />
3-4G: 207.325 – 276.432 216.019 – 288.024 291 1.170<br />
4-5G: 276.433 – 345.540 288.025 – 360.030 291 1.563<br />
5-6G: 345.541 – 414.648 360.031 – 432.036 291 2.578<br />
6-7G: 414.649 – 483.756 432.037 – 504.042 291 3.700<br />
> 7G: 483.757 ≤ 504.043 ≤ 291<br />
1)<br />
Fra 01.01.2010-31.08.2010 benyttes gjennomsnittlig grunnbeløp 2008 (69.108,-) og brukers nettoinntekt før<br />
særfradrag i henhold til ligning 2008.<br />
2)<br />
Fra 01.09.2010-31.12.2010 benyttes gjennomsnittlig grunnbeløp 2009 (72.006,-) og brukers nettoinntekt før<br />
særfradrag i henhold til ligning 2009.<br />
Prisen pr time praktisk bistand økes med 31 kr til selvkost 291 kr. For husstander med inntekt 0-2G<br />
innføres det krav til egenbetaling, der maksimalt vederlag pr måned settes til 160 kr i henhold til<br />
statens satser. For husstander med inntekt 2-3G innføres det krav til egenbetaling, der maksimalt<br />
vederlag pr måned settes til 740 kr. Videre er maksimalt vederlag pr måned for husstander med<br />
inntekt 3-4G økt med 35 kr til 1170 kr, for husstander med inntekt 4-5G er det en økning på 48 kr<br />
til 1563 kr og for husstander med inntekt 5-6G økes det maksimale vederlaget pr måned med 78 kr<br />
til 2578 kr. For husstander med inntekt 6-7G innføres det et maksimalt vederlag på 3.700 kr.<br />
Trygghetsalarm<br />
For husstander med inntekt 0-3G innføres det krav til egenbetaling, der månedsleien settes til 103<br />
kr. For husstander med inntekt høyere enn 3G, økes månedsleien med 6 kr til 206 kr pr måned.<br />
Gebyret for installering eller flytting av trygghetsalarm økes fra 200 kr til sjølkost (for tiden koster<br />
installering 856 kr).<br />
Matombringing<br />
Bruker betaler for antall leverte middag/frokost/kvelds. Avbestilling og oppsigelsesfrist er 14 dager.<br />
Pris for middag økes med 2 kroner til 66 kr. Pris for frokost økes med 1 krone til 21 kr pr. stykk.<br />
Pris for kvelds økes med 1 krone til 21 kr pr. stykk.<br />
Vaktmestertjenester<br />
Bruk av vaktmestertjenester økes med 31 kr til 291 kr pr. time.<br />
61<br />
Side 90
Rådmannens forslag<br />
Transport<br />
Avdelingens brukere som benytter seg av kommunal transportordning må betale sats på nivå med<br />
honnørpris.<br />
Korttidsopphold i institusjon<br />
Kommunens mulighet til å kreve egenbetaling av brukere som innvilges korttidsopphold er fastsatt i<br />
Rundskriv I-47/98 § 4. Betaling kan ikke overstige det beløp som blir fastsatt av Kongen. I forslag<br />
til endring i St.prp. nr.1 foreslås det at kommunene kan ta betaling med inntil 125 kr pr døgn og<br />
med inntil 63 kr for det enkelte dag- eller nattopphold.<br />
Korttidsopphold i institusjon – dag-/nattopphold<br />
Bruker betaler for tildelt tjeneste. Bruker kan gis betalings-fritak ved sykdom. Oppsigelsesfrist er 14<br />
dager. Bruker må betale for tjenesten i oppsigelsesperioden. Egenbetaling økes med 2 kr til 63 kr<br />
dag/natt.<br />
Korttidsopphold i institusjon – døgnopphold<br />
Bruker betaler for antall tildelte døgn. Takker bruker nei til tilbud kan kommunen kreve betaling for<br />
ubenyttede døgn fram til plassen kan tas i bruk. Betaling for bruk av døgnplass settes til 125 kr.<br />
Dette innebærer en økning på 63 kr for brukere med nettoinntekt lavere enn 2G. Brukere med<br />
nettoinntekt 2G og oppover får en økning på 4 kr. Har bruker hatt flere korttidsopphold i institusjon<br />
krever kommunen vederlag etter § 3 i forskriften (langtidsopphold) når vedkommende har vært på<br />
institusjon i minst 60 døgn pr. kalenderår.<br />
Bevillingsgebyr<br />
I henhold til alkoholloven innkreves behandlingsgebyr for ambulerende skjenkebevilling med 300<br />
kr per bevilling.<br />
Tekniske tjenester<br />
Vanngebyr<br />
Vanngebyret ekskl mva økes med 3 % fra 16,87 kr til 17,38 kr pr m3 målt eller stipulert forbruk.<br />
Avløpsgebyr<br />
Avløpsgebyret ekskl mva økes med 5 % fra 13,39 kr til 14,06 kr pr m3 målt eller stipulert forbruk.<br />
Kommunalt påslag avfallsgebyr<br />
Det kommunale påslag vedrørende avfallsgebyret beholdes uendret med 75 kr eks mva.<br />
Byggelånsrente på investeringer innenfor vann- og avløpssektoren<br />
Prinsippet om bruk av byggelånsrente på investeringer innenfor vann og avløpssektoren videreføres<br />
i 2010 i henhold til forskrifter, og settes til 4,5 % p.a.<br />
Bygge-, plan-, fradeling- og oppmålingssaker<br />
Gebyrene for bygge-, fradeling- og oppmålingssaker indeksreguleres ihht statens kartverks<br />
prisindeks pr. 1/1-10 i tråd med bestemmelsen i betalingsregulativet.<br />
Parkeringsavgift<br />
Parkeringsavgiften i grønn sone økes fra 15 kr til 16 kr. Parkeringsavgiften i rød sone opprettholdes<br />
på 20 kr.<br />
Feiing<br />
Feieavgiftene for 2010 beholdes uendret i tråd med representantskapets vedtak.<br />
62<br />
Side 91
Rådmannens forslag<br />
Satser pr pipeløp (alle beløp ekskl mva) 2010 2009<br />
Bolig 1 og 2 etasjer kr 295,- kr 295,-<br />
Boliger 3 etasjer og over kr 406,- kr 406,-<br />
Forretninger med større fyringsanlegg kr 930,- kr 930,-<br />
Industripiper pr. m kr 96,- kr 96,-<br />
Ekstrafeiing utenom rute kr 618,- kr 618,-<br />
Bodø kirkelige fellesråd<br />
Spesifikasjon Sats 2010 Sats 2009<br />
1. Avgift for feste av grav<br />
a) Feste av kistegrav ved siden av fri grav (0-20 år) kr. 118,-/ grav/år kr. l15,-/grav/år<br />
b) Feste av kistegrav (20-40 år) kr. l78,-/grav/år kr. l73,-/grav/år<br />
c) Feste av kistegrav 40-60 år) kr. 237,-/grav/år kr. 230,-/grav/år<br />
d) Feste av kistegrav (60-80 år) kr. 257,-/grav/år kr. 250,-/grav/år<br />
e) Feste av urnegrav (20-40 år) kr. 89,-/grav/år kr. 86,-/grav/år<br />
f) Feste av urnegrav (40-60 år) kr. l18,-/grav/år kr. l15,-/grav/år<br />
g) Feste av urnegrav (60-80 år) kr. l18,-/grav/år kr. l15,-/grav/år<br />
2. Avgift for gravlegging av personer fra andre kommuner<br />
a) Nedsetting av urne<br />
1. på tidligere festet grav kr. 1 210,- kr. l 150,-<br />
2. på ny grav kr. 3 625,- kr. 3 450,-<br />
b) Nedsetting av kiste<br />
1. på tidligere festet grav kr. 2 415,- kr. 2 300,-<br />
2. på ny grav kr. 7 245,- kr. 6 900,-<br />
3. Avgift for kremasjon<br />
a) egne innbyggere kr 0 kr 0<br />
b) personer hjemmehørende i andre kommuner kr. 4 620,- kr. 4 620,-<br />
63<br />
Side 92
Rådmannens forslag<br />
Vedlegg: 2. Forklaring til prioriterte investeringsprosjekter A-D<br />
A: Fullføre igangsatte prosjekter<br />
9204 – Bankgata skole<br />
Sluttføre arbeid med utskifting av varmeanlegg. Prosjektet må tilføres 1,0 mill kr i 2010.<br />
9242 - Bodøsjøen skole byggetrinn 2 m/ Bodøsjøen gymsal<br />
Ferdigstillelse er planlagt til skolestart 2010. Byggetrinn 2 øker kapasiteten opp mot 480 elever på 1 – 10 klassetrinn.<br />
Skolen vil da ivareta elevtallsvekst og avlaste Alstad ungdomsskole. Bodøsjøen skole btr. 2 med 70,0 mill kr og<br />
Bodøsjøen gymsal 12,5 mill kr er samme prosjekt. Dvs. 82,5 mill kr. Samler bevilgning på skole og gymsal til et<br />
prosjekt. Endret periodisering av bevilgning. Bevilget tidligere 47,0 mill kr.2010:28,5 mill kr, 2011: 7,0 mill kr<br />
9399 – Vollsletta utredning/utbedring eldreboliger<br />
Renovering av boliger på Vollsletta er ferdig. Prosjektet omfattet ikke riving av boliger som er faset ut. Foreslår 1,5<br />
mill kr til riving av boliger i 2010.<br />
9515 - Kompaktanlegg Bestemorenga<br />
Kommunens tilrettelegging av areal og installasjoner til landsskytterstevne i 2011jfr bystyresak 06/53. Planen<br />
inneholder opparbeidelse av 1500 parkeringsplasser, adkomst til- og nytt anlegg for felthurtigskyting og utvidet<br />
serviceområde i tilknytning til Skyttehuset. Prosjektet er midlertidig ferdigstilt opp til underkant toppdekke og<br />
foreløpige resultat fra måling av mengder viser et betydelig merforbruk av underbygningsmasser. I tillegg vil det være<br />
nødvendig med tilsåing, beplantning og ny adkomst ved Bestemorstua som i sum gir et behov på 3,2 mill kr utover<br />
budsjett. Dette foreslås omprioritert fra STImuli (opprinnelig 4,5 mill kr i 2010).<br />
9582 - Bodin kirkegård<br />
Anleggsarbeidet igangsatt sommeren 2009 basert på laveste anbud kr. 18,822 mill kr. Det er avdekket at ELhovedkabel<br />
til krematoriet må legges om. Dett sammen med kostnader til planlegging, byggeledelse og oppfølging<br />
medfører at kostnadene øker med kr. 1,9 mill fra kr. 16,9 mill til kr. 18,8 mill kr. Merkostnaden søkes finansiert i 2010<br />
ved at det kommunale tilskuddet økes fra kr. 8,5 mill til kr. 10,4 mill Anlegget skal etter kontrakten stå ferdig innen<br />
utgangen av 2010.<br />
9681 - Opprusting sentrumsgater<br />
Forbedre gatemiljøet i sentrum, bygging av fortau samtidig med sanering av vann- og avløpsledninger.<br />
9962 – IKT systemer<br />
Virtualisering av desktop og servere. Utnytte effektiviserings-potensialet i Unique ansatt. Innføre 24/7 tjenester for<br />
publikum. Papirløst arkiv. Utbyggingsprosjekter i HS og OK. Ferdigstille bredbåndsutbygging i Bodø kommune.<br />
B: Lovpålagte oppgaver, branndokumentasjon/PCB<br />
9236 - Brannsikring av bygg<br />
Foreslår videreføring av programmet i 2013 med 7 mill kr. Det er foretatt en samlet gjennomgang av bygningsmassen.<br />
Kommunens satsning er i tråd med nasjonale retningslinjer som er lagt for å bedre brannsikkerheten i særlig<br />
omsorgsboliger. Ut fra generelle betraktninger anbefales det at oppgraderingstakten mht brannsikring økes utover<br />
dagens nivå. Prioritering av tiltak i perioden:<br />
2010: Tverlandet bo- og servicesenter, Ravnflogveien 1-11 Mørkvedmarka barnehage.<br />
2011: Kongens gate 16 (natthjem), Prinsens gate 151 (kvinnehjemmet)<br />
2012: Kjerringøy skole, Krisesenteret, Junkerveien 49, Bodø Rådhus,<br />
2013: Saltstraumen barnehage, Skaug skole, Saltvern Barneskole, Bodø Dagsenter.<br />
2014: Stadiontunet sykehjem, Stordalshallen, Tverlandet skole og idrettshall.<br />
2015: Saltstraumen nærrmiljøsenter, Løpsmarka hall, Maurtua barnehage, Skivika barnahge.<br />
9238 - Oppgradering av el-anlegg<br />
Foreslår videreføring av programmet i 2013 med 2 mill kr. Det er foretatt kartlegging av tilstand. Stort behov for<br />
oppgradering. Ut fra registrerte avvik og merknader bør innsatsen vurderes økt. Prioritering av tiltak i perioden:<br />
2010: Saltvern skole, Alstad ungdomsskole, Hunstad ungdomsskole, Mørkvedmarka skole, Tverlandet skole<br />
2011: Saltvern skole, Bodø Rådhus, Veksthuset, Volden sykehjem, Misvær adm bygg, Østbyen skole, Støver skole,<br />
Helligvær skole og Saltstraumen skole<br />
2012: Bodø Rådhus, Bodø bydrift verksted og lager, Gartneriet, Stadiontunet, Symra dagsenter, Tverlandet bo &<br />
servicesenter, Furumoen helsesenter og Landegode skole<br />
2013: Bodø byggservice vrksted, Bodø dagsenter, Herredshuset, Rønvik helsestasjon, Rønvik legesenter, Rønvik vel,<br />
Speiderveien 4 og Stordalshallen<br />
9373/79 - HMS tiltak/bygg<br />
Tiltak fra virksomhetenes lovpålagte HMS handlingsplaner. Tiltakene godkjennes av Arbeidsmiljøutvalget.<br />
Bygningsmessige tilpasninger for kvalitetskontroll og mer rasjonell tjenesteproduksjon, grunnet driftsendringer<br />
Slår sammen ansvar 9373 og 9379. 1,5 mill + 1,0 mill = 2,5 mill pr år. Oversikt over prioriterte tiltak for 2010/<br />
2011(kostnadsoverslag). Behov oppdateres hvert år i virksomhetenes HMS handlingsplaner/ budsjettkommentarer.<br />
Rammen for aktivitet hvert år er foreslått til 2, 5 mill kr:<br />
Utbedre sonebasen i Garnveien (120), Planlegge tilbygg TBSS / adm. lokaliteter /planm./ oppstart /gjerde sansehage<br />
(2000), Planlegge veranda i Gamle riksvei for oppføring 2011 (planmidler/oppstart) (1000), Utbedre nødutgang Symra<br />
64<br />
Side 93
Rådmannens forslag<br />
(330), Vollsletta/ utbedre beboerrom (840), Mørkved sykehjem /utbedre søppelsjakter (200), Furumoen/ Fløya (200),<br />
Stadiontunet / planmidler / ønske om bygningsmessige endringer, Mørkved sykehjem /utebod (200), Furumoen /<br />
stueareal (875), HMS tiltak / heiser/ senger (ved behov) og uforutsett/ byggbruksavtale ansvar (ved behov).<br />
9583 - Brannsikring kirker<br />
Kostnadsramme 1,75 mill kr, tidligere bevilget 0,75 mill kr. Brannsikring kirkebygg ihht oppgave fra kirkevergen.<br />
Gjelder tiltak i Bodø domkirke i henhold til tilskudd på kr. 1,0 mill i 2010 innarbeidet i investeringsplan 2009 - 2010.<br />
Dronningens gate 15, ny heis<br />
Ny heis som følge av myndighetspålegg. Lovpålagt ut fra Plan & bygningsloven av 1997 § 10-1. Kostnadsoverslag 1,5<br />
mill kr, bevilget i 2010.<br />
C: Nødvendig vedlikehold av bygninger, veier med mer<br />
9668 - Asfaltspleis<br />
Oppgradere grusveier i byområdet i spleiselag med beboerne langs veiene. Rullerende bevilgning 1,5 mill kr.<br />
9801 - Vei og gatelys kommunal bev.<br />
Utskifting av gatelys i forbindelse av opparbeidelse av fortau, utskifting av eldre lysmaster, samt nedlegging av<br />
kabelnett fra luft til jord.<br />
Kirkhaugen skole<br />
Kirkhaugen skole beholdes som et kommunalt bygg rettet mot virksomheter i OK-avdelingen. Det må etableres nytt<br />
ventilasjonsanlegg i bygget, unntatt i lokaler for Helsestasjon. Investeringsbehov er 6 mill kr. Foreslås utført i 2010.<br />
Saltstraumen skole<br />
Oppgradering av basseng ihht krav. Foreslår 0,5 mill kr i 2013.<br />
9580 - Nødvendig oppgraderinger kirker<br />
Ble vedtatt tatt inn i investeringsplanen 2009-2012 som et årlig beløp kirken selv kunne bestemme hvor skulle<br />
benyttes. Derfor rullerende med 2 mill kr pr år.<br />
9243 - Rehab av sanitæranlegg, skoler<br />
Det vil være hensiktsmessig å ha større intensitet i gjennomføringen. Det foreslås at prosjektet sluttføres i 2012.<br />
2010: Bankgata, Skaug, Kjerringøy, Rønvik, Alstad u, Hunstad u, Løpsmark, Helligvær skole og Hunstad B.<br />
2011/2012: Følgende skoler vil gjenstå. Støver, Tverlandet, Løding,. Sum estimerte kostnader er 4,4 mill kr. Støver,<br />
Tverlandet og Løding anbefales utsatt inntil fremtidig skolestruktur foreligger.<br />
Høglia, oppbygging etter brann<br />
Forsikringsoppgjøret er fremkommet gjennom skjønn gjennomført av to takstmenn. Kommunen er bundet opp av<br />
skjønnet. De fastsatte erstatningen til 3.070 mill kr eks.mva. Vi har utført egne vurderinger basert på Husbankens<br />
byggekostnader. Kostnadene med gjenoppbygging er estimert til 4.4 mill kr inkl. mva. Dvs bevilgningen må øke med<br />
0,767 mill kr grunnet manglende mva på forsikringsoppgjør og 0,563 mill kr grunnet differanse mellom skjønn og<br />
antatt byggekostnader.<br />
9487 - Prosjekt adm bygg<br />
Gjelder utredning av fremtidig struktur på rådhus og administrasjonsbygg. Vedtatt kostnadsramme 0,5 mill kr. Foreslår<br />
1,0 mill kr i 2010 til gjennomføring av forprosjekt for valgt løsning.<br />
D: Politiske vedtak,vedtatte planer<br />
96 - Bodø bydrift<br />
Bydrift har rullerende bevilgning på 7 mill kr årlig - gradvis utskifte av bilparken. I 2010 9000' - hvorav 2000 til bygg.<br />
Investeringstakten på utstyrssiden holdes på samme nivå som i 2009. Eksisterende maskinpark krever unødvendig<br />
høye vedlikeholdskostnader og risikoen for driftsavbrudd er høy. Det meste av det som vil bli byttet ut er mellom 15<br />
og 20 år gammelt. Bodø Bydrift utnytter markedet ved å leie inn rimelige private lastebiler og maskiner til<br />
anleggsvirksomheten, men det er nødvendig å kjøpe og eie spesialmaskiner, beredskapsutstyr og lagbiler.<br />
Etter pålegg fra arbeidstilsynet må det bygges nye garderober til avløpsgruppen. Det ble i budsjettet for 2009 satt av 2<br />
mill kr til dette formålet. Det ble i løpet av 2009 klart at en løsning i eksisterende bygningsmasse ikke ble godtatt av<br />
arbeidstilsynet. Det må dermed bygges ett nytt bygg, som er kostnadsberegnet til 4,6 mill kr. Arbeidstilsynet har fattet<br />
vedtak om dagbøter dersom dette ikke blir utbedret. Det foreslås derfor satt av 2,6 mill til dette formålet.<br />
Foreløpig prioritering for biler og maskiner ser slik ut:<br />
Utskifting av 3 kl 1 lastebiler kr 2 250 000 , Utskifting av 8 lagbiler/spesialbiler/elbil kr 3 100 000, Asfaltcontainer kr<br />
380 000, ATV kr 80 000, Veimerkemaskin kr 350 000, Spylebom Wille kr 85 000, 2,5 tonn veivals kr 230 000,<br />
Div småutstyr (Gressklippere, tilhengere etc) kr 425 000, Plog kr 110 000<br />
ENØK-tiltak i Nordlandsbadet<br />
Investeringer - ENØK-tiltak i Nordlandsbadet. I samarbeid med organisasjonen Badelandene.no har Bodø Spektrum<br />
KF søkt Enova om støtte til et energiøkonomiseringsprosjekt i Nordlandsbadet. Totale kostnader til prosjektet er<br />
stipulert til 1,5 mill kr. Det er søkt om 0,3 mill kr. fra Enova og 1,2 mill kr. søkes dekket av investeringsmidler fra<br />
Bodø kommune. Beløpene er inklusive mva. I prosjektet er det stipulert et reduksjonsmål / besparelse på 740 000 kWt<br />
pr. år. Det er først og fremst bruken av elektrisk strøm som kan reduseres. En tilleggseffekt vil være at<br />
kjemikaliebruken reduseres, og at bruken av fjernvarme også kan reduseres noe. Investeringen bør skje så nært<br />
65<br />
Side 94
Rådmannens forslag<br />
årsskiftet 2009/2010 som mulig, slik at en kan oppnå tilnærmet full effekt i 2010. Å beregne besparelsen i kr. er<br />
vanskelig fordi prisen på elektrisk kraft og fjernvarme varierer relativt mye. F. eks. har prisen på elektrisk kraft variert<br />
fra 0,27kr. til 0,59 kr. pr. kWT fra august 2008 til august i år. Prisen på fjernvarme har variert fra 0,30 kr til 0,69 kr. pr.<br />
kWt i samme tidsrom. Dersom vi velger en pris på 0,40 kr. pr. kWt, vil besparelsen tilsvare om lag 0,3 mill kr. pr. år. I<br />
så fall vil hele investeringen være inntjent i løpet av 5 år. Dersom prisene blir høyere, vil besparelsen bli større. Det<br />
kjøpes inn kjemikalier for nærmere 0,2 mill kr. pr. år. Også her vil det bli en besparelse som ikke er tallfestet. Det<br />
søkes om investeringsmidler på 1,2 mill kr. fra Bodø kommune for 2010 til ENØK-tiltak i Nordlandsbadet.<br />
Utvikling av nye Vollsletta<br />
Planlegge framtidig bruk av området i forhold til dagens og fremtidens behov. Jfr PS 07/134 ("Rett tjeneste til rett tid")<br />
og PS 06/97 (Boligsosial handlingsplan).Bokollektiv/bofellesskap for unge funksjonshemmede. Det skal bygges<br />
boliger (10 stk pr år * 4 år). Barneinstitusjon/-bolig. Bokollektiv for eldre. Bofellesskap psyk. lidelser voksne.<br />
Videre bruk av Vollen sykehjem etter 2011.<br />
Planleggingsmidler skolestruktur<br />
I forbindelse med justering av driftsnivået har bystyret fått innspill om ny skolestruktur fra<br />
undervisningssjefen og bedt om fokus på særlig Tverlandet, Alstad og sentrum. Videre utredning<br />
krever planleggingsmidler på 1 mill kr i 2010.<br />
9027 - Saltvern skole - ombygging<br />
Etter at Saltvern er utbygget og modernisert i.h.t. til tidligere vedtak og bevilgninger, vil den ha nådd sitt maksimum i<br />
2010. Det er derfor nødvendig allerede fra høsten 2010 å se på tiltak som kan avlaste denne skolen. Modernisering og<br />
ombygging av Østbyen er et slikt grep, som samtidig vil gi de tilsatte et atskillig bedre arbeidsmiljø. Uteområdet<br />
ferdigstilles samtidig. Alstad u. leier brakker for å ta unna elevtallsøkning mens Bodøsjøen 2 ferdigstilles. Disse kan<br />
ikke utfases før 2011. Ved å bygge om ledig areal i tidligere svømmeavdeling til auditorium/undervisningslokale i<br />
2011, kan man avhende brakkene og spare leie av disse. En investering på kr. 3 mill vil gi leiebesparelser i<br />
størrelsesorden kr. 600 000,- i to år. Samtidig økes pedagogisk areal og organisatorisk fleksibilitet., noe som kan utløse<br />
driftsbesparelser. Det ligger fortsatt inne et ønske om 1 mill kr 2011. Kostnadsoverslag 60 mill kr, tidligere bevilget 25<br />
mill kr. Det er derfor fortsatt 15 mill kr som ikke er benyttet. Det er totalt vedtatt bevilget 60 mill til ombygging og<br />
modernisering av Saltvern skole. Ombygging av mellombygg og areal over tidl. svømmebasseng til<br />
undervisningslokaler ventes ferdigstilt rundt årsskiftet. I 2010 og 2011 vil midlene bli brukt til intern bytte og<br />
ombygging av areal som følge av dette. Dersom det er gunstig for prosjektet, bør man vurdere fremføring av 2011-<br />
bevilgningen til 2010. På bakgrunn av disse kalkylene vil man se behovet for 2012-2013.<br />
Osphaugen barnehage, kjøp<br />
Barnehagen skal selges og kommunen har forkjøpsrett. Viktig for å opprettholde kapasitet.<br />
9040 - Tilgjengelighet fritidsområder<br />
PS 06/148. Gjøre fritidsområder tilgjengelig for mennesker med ulikt funksjonsnivå. Tiltaket krever<br />
150’ i årlige driftsmidler. Dette er ikke innarbeidet i budsjettet. Opprinelig et politisk vedtak for å forbedre<br />
tilgjengeligheten i friluftsområder. De har delvis fulgt en plan over tiltak som var lagt til formannskapet i starten. Det<br />
er mange friluftsområder som vi ikke har noe statlig støtte til. Det var også blant tiltakene erverv av Skreddervika og<br />
Slanknesset. Skreddervika er ervervet etter en prosess som har tatt over to år.<br />
9549 - Kunstgresspakke<br />
PS 08/49. I neste runde av kunstgressbanepakken står følgende anlegg for tur: Bodin Leir (11-er), skolegress (11-er),<br />
skolegrus (7-er) og Alstad (7-er + 5-er).<br />
STImuli<br />
STImuli er et prosjekt for oppgradering og nyetablering av bostedsnære turløyper i Bodø.<br />
Kostnadsoverslag 16 mill kr, tidligere bevilget 2,5 mill kr til. Turveier -, -løyper og -stier skal<br />
oppgraderes. Nye løyper skal legges slik at de glir naturlig inn i terrenget.<br />
3,2 mill kr av opprinnelig økonomiplan foreslås omdisponert for å sluttføre Bestemorenga. Mangler da 3,2 i 2013 pga<br />
omprioriteringen. Dette forsinker framdriften i STImuli, der det opprinnelig var forutsatt 4,5 mill kr i 2010 i<br />
eksisterende økonomiplan. Det er vedtatt prosjektplan med plan for oppgradering av lysløypa og skilting. I første fase<br />
skal to traseer fullføres, og kan trolig gjennomføres innen foreslått ramme på 1.3 mill neste år men da stopper også alle<br />
andre tiltak som ligger i planen for neste år. Det er ikke valgt noen konkrete stideler for 2010, idet disse valgene gjøres<br />
underveis basert på nærmere prosjektering.<br />
Familiesenter Rønvik/Sentrum<br />
13 mill deles likt mellom Rønvik og Sentrum. Jfr bystyresak 09/94: Administrasjonen arbeider videre<br />
med sikte på å etablere familiesenter i permanente lokaler i Sentrum og Rønvik innen 2011.<br />
Ansvar 9237: Rønvik familiesenter<br />
Bystyret har vedtatt oppretting av familiesenter (helsestasjon med åpen barnehage og tilgrensende tilbud) i fem<br />
bydeler. Mørkvedmarka er ferdig etablert, Sentrum og Rønvik er under etablering og Tverlandet og Alstad er i<br />
planleggingsfasen. Det er i opprinnelig økonomiplan bevilget kr. 13 mill i perioden til investeringer (hhv 6,5 mill<br />
famsenter Rønvik og 6,5mill famsenter Sentrum). Etter en nærmere vurdering anses det mer hensiktsmessig med leie<br />
av lokaler. Gjennom å utvide eksiterende helsestasjoner i Moloveien og Alstad, leie nye lokaler på Tverlandet og<br />
ferdigstille i Rønvik, kan man redusere investeringene og frigjøre midlene til drift. Det anbefales at man holder igjen 4<br />
mill kr i investeringsmidler til ombygging og inventar. Dette grepet vil samlet sett redusere låne-/investeringsbehovet<br />
med 9 mill, frigjøre ca 0,9 mill kr årlig til drift og ha ferdig etablert alle fem familiesentrene innen 2011 ihht bystyrets<br />
66<br />
Side 95
Rådmannens forslag<br />
intensjoner.<br />
9390 - Hovdejordet sykehjem(B4) med barneinstitusjon<br />
Vedtatt kostnadsramme 311,0 mill kr (PS 06/56). Tilsagn investeringstilskudd fra Husbanken: 48,4 mill kr. Endret<br />
periodisering av bevilgning. Anbudsåpning medio november. Endelige kostnad vil foreligge til formannskapsmøte<br />
18.november. Mulig ny prosjektkostnad 355 mill kr. Dette gir nedenforstående fordeling.<br />
Bevilget tidligere 90 mill kr<br />
2010 75 mill kr<br />
2011 150 mill kr<br />
2012 40 mill kr<br />
9380 - Årnesveien 4<br />
Vedtatt kostnadsramme 12,3 mill kr. Prosjektet er administrativt utvidet til å omfatte ombygging av hele Årsnesveien 4<br />
og omfatter 18 boliger i andre og tredje etasje samt en sonebase i 1 etg. Det søkes om inntil 40 % tilskudd fra<br />
Husbanken på boligdelen. Ny kostnadsramme antatt til 30 mill kr. Det fremmes egen sak til Komite og Bystyre. Mulig<br />
investeringstilskudd fra Husbanken: 9,6 mill kr. Bevilget tidligere 1,3 mill kr. 2010: 16,0 mill kr, 2011: 12,7 mill kr.<br />
9447 - Kvalvikodden<br />
Kostnadsoverslag 71 mill, bevilget tidligere 73 mill kr. Ny adkomst til nærings-/ industriområde.<br />
9475 - Mørkvedbukta feltutbygging<br />
Byggemodning av næringsareal<br />
9410 – Diverse feltutbygging<br />
Omkostninger i forbindelse med kjøp og salg av eiendom.<br />
9461 – Bodøsjøen B6<br />
Utgifter til kommunaltekniske fellesanlegg ihht utbyggingsavtaler.<br />
Flyktningboliger<br />
Kommunale utleieboliger.<br />
Det er vedtatt mottak av inntil 70 flyktninger pr. år. tom. 2010. I tillegg kommer familiegjenforening slik at antallet blir<br />
mellom 90-100 personer. For 2010 er det vedtatt økning i kvoten fra 70 til 90 personer pluss familiegjenforening. Det<br />
totale antallet inkludert familiegjenforente kan komme opp i 120. Av de 120 er 10 enslige mindreårige. Av kvoten for<br />
2010 forventes det å bosette 15-20 personer i 2009. Dvs at det gjenstår ca 100 personer å bosette i 2010.<br />
For bosetting av flyktninger er det behov for 12 stk. 3 & 4 roms boliger og 50 stk. 2-roms boliger. Av disse forventes<br />
30 stk. 2- roms og 6 stk. 3 & 4 roms dekket ved gjennomstrømming i kommunale boliger. 10 stk 2- roms og 3 stk 3 &<br />
4-roms boliger foreslås dekkes ved leie i det private markedet. Da gjenstår det 10 stk. 2-roms leiligheter og 3 stk. 3 &<br />
4-roms leiligheter som foreslås dekket ved kjøp av borettslagsleiligheter. I tillegg kommer behov for to stk. bokollektiv<br />
for bosetting av 10 mindreårige flyktninger og 6-10 unge med lettere psykiatriske diagnoser. Bokollektivene foreslås<br />
kjøpt. Antatt pris eksl. fellesgjeld for 2-roms BBL-leilighet kr. 0,9-1 mill og for 3 & 4-roms kr. 1,1 mill - 1,7 mill kr.<br />
Investeringsbehov: 10 stk 2-roms kr. 9 - 10 mill kr og 3 stk 3 & 4 roms kr. 3,3 - 5,1 mill<br />
Totalt 12,3-15,1 mill kr. Det er mulig å søke Husbanken inntil 20 % tilskudd til denne type formål.<br />
9575 - Kirke Hunstad<br />
Bevilget 19,2 mill kr. Revidert forprosjekt viser behov for 42,5 mill kr pr. 06-2008.(PS 08/85).<br />
9576 – Orgelplan<br />
Kostnadsoverslag 9 mill kr, tidligere bevilget 4 mill kr. Prosjektet lagt ut på anbud i nov. 08. basert på godkjent<br />
kostnadsramme på kr. 15,0 mill kr. som finansieres slik: Bodø kommune kr. 12,50 mill (vedtatt i bystyret 18.06.09)<br />
Tilskudd Bodø Energi kr 1,0 mill (2009) Tilskudd DA-midler kr 1,5 mill.Kommunens økte tilskudd på kr. 3,5 mill<br />
søker gitt i 2010 ved at innarbeidet tilskudd i hht investeringsplan 2009- 2012 økes fra 5,0 mill i 2010 til 8,5 mill kr.<br />
9694 - Moloveien - Storgt v/SAS<br />
Oppgradering av Moloveien og Storgata nordvest for SAS i samsvar med planer for Nerbyen.<br />
9696 - Hålogalandsgt strekningen Sjøgt - Prinsensgt.<br />
Oppgradering av Hålogalandsgt. Mellom Sjøgt. og Prinsens gt. samsvar med planer for Nerbyen.<br />
9698 - Kryssløsning Sjøgt - Hålogalandsgt<br />
god fremkommelig for trafikanter gjennom kryssene i Sjøgt. og Hålogalandsgt. i samsvar med planer for Nerbyen.<br />
9927 – Kulturkvartalet<br />
Kulturkvartalet planlegges sentralt i Nerbyen. I prosjektet inngår;<br />
- konsert/ teaterhus og rytmisk senter på kvartal 100.<br />
- bibliotek med kafeer, blackboks og visningsrom på kvartal 105<br />
- parkeringskjellerløsninger under kvartalene og tilgrensende gater<br />
- de <strong>offentlig</strong>e uterommene i og rundt kvartalene samt langs kaia til Moloveien.<br />
Vinnerutkastet i arkitektkonkurransen er bearbeidet i henhold til Bystyrets vedtak. Prosjektet videreføres nå i<br />
skisseprosjektfase. Prosjektet utvikles med jevnlig rapportering til de folkevalgte. Kulturkvartalet ferdigstilles ved<br />
årsskiftet 2013/14. Offisiell åpning 20. mai 2014.<br />
Kollektivtermial Dronningens.gate<br />
Opparbeidelse og tilpassing av Dr. gt i forbindelse med flytting av bussoppstillingsplass fra nåværende busskvartal.<br />
Gamle riksvei v/ City Nord<br />
Oppgradering av gml RV til kollektivtrasee i samarbeid med City Nord<br />
67<br />
Side 96
Rådmannens forslag<br />
Gamle riksvei, Hålogalandsgate - Rensåsen<br />
Oppgradering av ny kollektivtrasee gjennom Rensåsparken til Hålogalandsgata i samarbeid med Statens vegvesen med<br />
refusjon av 7 mill kr.<br />
Hunstadringen strekningen Unnlivei – Hunstad barneskole<br />
Sikring av myke trafikanter ved å videreføre fortau samtidig med legging av ny hovedvannledning.<br />
9929 - Terminalkai - Nord<br />
PS 07/121. Ny vurdering må gjøres.<br />
9675 - Aksjon skolevei: Fortau Ripnesbakken inkl. snuplass i 2010<br />
Sikring av myke trafikanter ved å bygge fortau langs Ripnesveien fra Rv.17 tom. Snuplass i enden. Refusjon Statens<br />
vegvesen på 1 mill kr.<br />
Aksjon skolevei: Fortau Bodinveien<br />
Sikring av myke trafikkanter langs Bodinveien ved å bygge fortau mellom Hovedjordet og Saltvern skole. Refusjon<br />
Statens vegvesen på 1 mill kr.<br />
Aksjon skolevei: Fortau Gjerdåsveien 2013<br />
Refusjon Statens vegvesen på 1 mill kr.<br />
Aksjon skolevei: Fortau Kleivaveien, str. Jernbanebrua – Årlokkveien i 2011<br />
Sikring av myke trafikanter ved å bygge fortau langs del av Kleivaveien. Refusjon Statens vegvesen på 1 mill kr.<br />
Vann<br />
9602 Bestemorenga vannforsyning<br />
Fremføre sikker og stabil vannforsyning til abonnenter i området Bestemorenga. Nedlegging av forsyning fra<br />
Soløyvatnet.<br />
9604 Sanering vann i sentrum<br />
Gjelder i all hovedsak sanering av gammelt vannledningsnett i sentrumsområdene for å øke kapasiteten og sikre<br />
forsyningssikkerheten.<br />
9608 Hovedvannverket, del 2, Nordsida<br />
Fremføre ny vannforsyning til Skaug og Mjelle. Og bygging av g/s-vei langs strekningen. K-sak 06/76. Oppstart av<br />
prosjektet er vesentlig forsinket.<br />
9610 Vannledning Hunstadringen<br />
Øke leveringskapasiteten for fremføring av vann mot Basseng Hunstadlia. Etablering av ny 710 med mer vannledning<br />
mellom Bodin vg. til Sørstrupen<br />
9617 Burøya/Valen -Nyholmen<br />
Sikre og forsterke vannforsyningen til Burøya og Nyholmen, og legge til rette for ny industri i området..<br />
9629 Valnes vannverk<br />
Fullføring av etabling av ny vannforsyning fra Saltstraumen vannverk ved ny sjøledning fra Marvoll og ny landledning<br />
på Valnes.<br />
9630 Nerbyen, Moloveien<br />
Legge til rette for ny bebyggelse i kvartal 98 og langs Tolder Holmers vei ved å forsterke vann- og avløpsledningene i<br />
Moloveien<br />
Nerbyen-Halogalandsgata/Prinsensgate<br />
Utskifting av vann og avløpsanlegg i området<br />
9618 Helligvær vannbehandlingsanlegg<br />
Vannbehandlingsutstyret er nedslitt. Løses ved å bygge nytt vannbehandlingsanlegg.<br />
9631 Fordelingsnett Fjell<br />
Planlegge og bygge nytt fordelingsnett til bebyggelse på Fjell. Forsynes fra sjøledning på Marvoll - Valnes<br />
Nerbyen, Hålogalandsgt./Prinsens gt<br />
Sanere gamle vannledninger sammen med bygging av parkeringsanlegg.<br />
Landegode<br />
Sikre stabil og god vannforsyning til abonnenter på Landegode sammen med fornyelse av avløpsledn<br />
Festvåg vannbehandlingsanlegg<br />
Bygge ut og oppgradere vannbehandlingsanlegget.<br />
Vestvatn/Brekke vannverk<br />
Gjennomfør tiltak for å sikre vannintaket til vannverket<br />
Bodøelv, etp. 2<br />
Ny vannledning sammen med avløpsutbygging, jfr hovedplan for avløp<br />
Bodøelv etp. 3 og 4<br />
Ny vannledning, Sees i sammenheng med etp. 2<br />
Prærien vest<br />
Videreføre hovedvannledningen til Vestbyen i sammenheng med fornyelse av avløpet i området.<br />
Vannledning Godøynes<br />
Forsterke/fornye vannforsyningen sammen med avløpsopprydding<br />
68<br />
Side 97
Rådmannens forslag<br />
Vannledning Straum<br />
Forsterke/fornye vannforsyningen sammen med avløpsopprydding.<br />
Vannledning Godøynes – Skålbones<br />
Sikre vannforsyningen i Saltstrumenområdet ved å sammenkoble området til hovedvannverket.<br />
Avløp<br />
9637 Hammervika renseanlegg<br />
Bygging av nytt renseanlegg for avløp i Hammervika<br />
9641 Bestemorenga, avløpsledning<br />
Rydde opp i avløpsforholdene på Bestemorenga og overføre avløpet til Jensvoll renseanlegg.<br />
9643 Sanering avløp i sentrum<br />
Rehabilitering og sanering av gamle avløpsledninger i sentrum for å gi bedre sikkerhet mot kjelleroversvømmelser.<br />
9647 Kjerringøy, slamavskiller<br />
Øke kapasiteten på slamavskilleren for økt mottak av avløpsvannet fra ny bebyggelse.<br />
9651 Bodøsjøen 2<br />
Separering av avløpet gjennom bebyggelsen og overføring av avløpet til Jensvoll renseanlegg.<br />
9652 Nerbyen, Moloveien<br />
Legge til rette for ny bebyggelse i kvartal 98 og langs Tolder Holmers vei, forsterke avløpsledningene i Moloveien<br />
9656 Prærien vest<br />
Forsterke ledningene og overføre avløpet til Skanseodden renseanlegg.<br />
9662 Burøya/Valen - Nyholmen<br />
Rydde opp i avløpsutslipp på¨strekningen Burøya – Nyholmen og overføre avløpet til Kvalvikodden renseanlegg<br />
9660 Opprydding avløp Fjell<br />
Mindre oppryddingstiltak avløp, samtidig med vannforsyningstiltak<br />
Nerbyen, Hålogalandsgt./Prinsens gt<br />
Sanere og separere gamle avløpsledninger sammen med bygging av parkeringsanlegget og sikre tilstrekkelig<br />
avløpskapasitet.<br />
9645 Opprydding avløp Valnes<br />
Etablering av ny avløpsledning sammen med vannledning, forskuttering av ledningsnett i Drangsethaugen for bygging<br />
av ny slamavskiller<br />
Misvær, Oppegård - Øyran<br />
Planlegging og opprydding i avløpsnett Oppegård<br />
Opprusting RA-Misvær<br />
Planlegge og bygge utbedringstiltak for renseanlegg Misvær.<br />
Landegode<br />
Utskifting av avløpsledning og forlenging av utslippsledning<br />
Bodøelv, etp. 2<br />
Sees i sammenheng med Bodøelv 1. etp.<br />
Stokkvika-Hunstadmoen<br />
Overføring av avløpet fra Stokkvika og Hunstadmoen til felles renseanlegg, jmf Hovedplan avløp.<br />
Mørkved renseanlegg, oppgradering<br />
Øke kapasiteten på renseanlegget for mottak av nye abonnenter.<br />
Tiltak renseanlegg - krav om akkreditert prøvetaking<br />
Ombygging av renseanlegg for å tilfredsstille krav om akkreditert prøvetaking slik at renseeffekt kan dokumenteres<br />
Godøynes avløpsopprydding<br />
Opprydding avløp i distriktene.<br />
Løpsmark slamavskiller<br />
Øke kapasiteten på slamavskilleren for økt mottak av avløpsvannet fra ny bebyggelse.<br />
Bodøelv, etp. 3 og 4<br />
Eliminere kjelleroversvømmelser i Stormyraområdet og hindre flom fra Vågøyvannet og avløpsutslipp til Bodøelva. Jf.<br />
hovedplan avløp.<br />
Straum, avløpsopprydding<br />
Opprydding avløp i distriktene<br />
Naurstad, avløpsoppryding<br />
Opprydding avløp i distriktene<br />
69<br />
Side 98
Rådmannens forslag<br />
Vedlegg: 3. Uprioriterte investeringer<br />
Kostnadsoverslag<br />
Bevilget<br />
tidligere 2010 2011 2012 2013<br />
E: Ønskelisten<br />
Administrasjonslokaler<br />
Andre bygg ENØK 5 000 0 5 000 0 0 0<br />
Herredshuset ventilasjonsanlegg 18 700 0 0 0 1 700 17 000<br />
Bodø Rådhus Heis 3 000 0 0 0 3 000 0<br />
Bodø Rådhus, nytt ventilasjonsanlegg 22 000 0 0 2 000 20 000 0<br />
Bodø Rådhus, varmeanlegg 6 500 0 0 6 500 0 0<br />
Avfallshåndtering 6 000 0 0 0 2 000 4 000<br />
Skole-/barnehageutbygging<br />
Helligvær gymsal 15 000 0 0 15 000 0<br />
Bankgt. Ung skole 4000 0 0 0 0 4 000<br />
Planleggingsmidler skolestruktur 1 000 0 0 1 000 0 0<br />
Utbedring Bankgt, Misvær<br />
Sluttføring Østbyen 6 500 0 6 500 0 0 0<br />
Tverlandet skole 83 500 0 1 500 2 000 40 000 40 000<br />
Hunstad sør, forprosjekt 2 000 0 0 0 500 1 500<br />
Utemiljø, drenering + oppgradering 19 000 0 5 000 5 000 5 000 4 000<br />
Alstad U 4 000 0 4 000 0 0<br />
Rønvik, Kirkhaugen 1 500 0 1 500 0 0 0<br />
Sentrum 1 000 0 0 1 000 0 0<br />
Alstad Grønnåsen 1 000 0 0 0 1 000 0<br />
Trafikksikkerhetssenter 16 000 0 2 500 0 0 0<br />
Skivik, renovering 7 500 0 0 7 500 0 0<br />
Smålia 13 15<br />
Årnesveien, prosjektering, nybygg 25 500 0 500 25 000 0 0<br />
Utemiljø; drenering + lekepapparater 14 000 0 4 000 4 000 4 000 2 000<br />
Vestbyen, universell utforming uteomr 1 000 0 0 1 000 0 0<br />
Bibliofilserver, tyverimerking 400 0 400 0 0 0<br />
Parker<br />
Sentrumsparker fornying/oppgradering parke 5 000 1 000 1 000 1 000 1 000 1 000<br />
Vei/parkering<br />
Fornyelse av asfaltdekker 30 000 0 7 500 7 500 7 500 7 500<br />
Fornyelse av skyssbåt - Helligvær 4 000 0 0 4 000 0 0<br />
Oppgradering grusveier 20 000 4 000 4000 4000 4000 4000<br />
Skjerstad oppgradering grusveier 2 000 0 500 500 500 500<br />
Kjerringøy, Saltstraumen - oppgrad. grusveie 2 000 500 500 500 500<br />
G/S-veg + turløype Hestdal - Sørstrupen 8 000 0 4000 4000 0<br />
Soløyvannsveien-Jensvolldalen 4 000 4000 0 0 0<br />
Ny kollektivtrasee - gml RV 10 000 0 0 10000 0<br />
Rådhusparken/Solparken Egen sak 0 0 0 0<br />
Evensetveien - Rassikring 1 000 1000 0 0 0<br />
Hovedplan veg - planbistand 1 000 1000 0 0 0<br />
Utskifting bru Nevelsfjordveien 2 000 2000 0 0 0<br />
Tiltak langs sykkelruter 500 500 0 0 0<br />
Sykkelparkering 530 280 230<br />
Skilting av sykkelruter 200 50 50 50 50<br />
Kjerringøy - snuplass ved Bo-Godt 500 0 500 0 0 0<br />
Molo vest - ny småbåthavn 141 000 6 000 10 000 65 000 60 000 0<br />
70<br />
Side 99
Rådmannens forslag<br />
Trafikksikkerhet<br />
Fortau Mørkvedv. v/ Bodin vg. egenandel 5 000 0 0 5 000 0 0<br />
Helse- og sosial<br />
Furumoen helsesenter/ Fløya. 200 0 0 0 0 0<br />
Rehab. avd. / veranda 1 000 0 0 0 0 0<br />
Borettslagsleiligheter 20 400 0 5 100 5 100 5 100 5 100<br />
Vollsletta sykehjem 1 040 0 0 0 0 0<br />
Furumoen helsesenter 875 0 0 0 0 0<br />
Vollsletta sykehjem/ utbedringer 5 000 0 0 0 0 0<br />
Rønvik legesenter 2 000 0 0 0 0 2 000<br />
Kirke<br />
Domkirkeparken 4 550 3 650 900 0 0 0<br />
Maskiner kirkegårdsdrifta (traktor) 750 0 750 0 0 0<br />
Automatisering kremasjonsovn 400 0 0 400 0 0<br />
Bodø domkirke, utvendig vedlikehold 15 000 0 0 5 000 10 000 0<br />
Orgelplan, Saltstraumen kirke 4 800 0 0 0 2 300 2 500<br />
Rønvik kirke, ny adkomst til u. etg 1 850 0 0 1 850 0 0<br />
Bodø kirkegård 20 000 0 0 6 000 14 000 0<br />
Tverlandet kirke, 2. byggetrinn 10 000 0 0 0 5 000 5 000<br />
Kultur/Idrett<br />
Utviklingsmidler Salten Museum 100 100 0 0 0<br />
Vestvatnanleggene 22 400 0 0 0 0<br />
Mørkvedlia friidrettsanlegg, fullføring 1 600 0 0 0 0<br />
Arrangements og lagerbygg 3 600 0 0 0 0<br />
Sandvolleybane 800 0 0 0 0<br />
Stordalshallen, gulv og skillevegg 990 0 0 0 0<br />
Kirkhaugen skole 300 0 0 0 0<br />
Stier i Mørkvedlia 400 0 0 0 0<br />
Lekeplasser, nærmiljøanlegg 3 000 0 0 0 0<br />
Geitvågen, aktivitestanlegg 400 0 0 0 0<br />
Hopen parkeringsplass/tidtakerbu 800 0 0 0 0<br />
Erverv, Skreddervika, Slankneset 200 0 0 0 0<br />
Ønskeliste 644 285 17 650 70 480 174 230 225 150 100 650<br />
lle tall i 1000 kr.<br />
A<br />
71<br />
Side 100
Rådmannens forslag<br />
Vedlegg: 4. Driftsproblemer som ikke er innarbeidet<br />
Driftsutfordringer Sentraladministrasjon<br />
Område Tiltak Pri 2010 2011 2012 2013<br />
BHT 20 % jordmor stilling 3 110 110 110 110<br />
BHT 50 % stilling sykepleier 3 300 300 300 300<br />
Turistinformasjon 50 % stilling 3 300 300 300 300<br />
Turistinformasjon Bodø guiden 3 85 85 85 85<br />
Internasjonal Bodø Aktivitet i 2010 3 231 0 0 0<br />
IKT Driftsavtale Umoe iTet 1 2 200 2 200 2 200 2 200<br />
Arkivet Lagringskostnader Deponi 1 70 70 70 70<br />
Servicekontor Ny avtale om budtjeneste 1 300 300 300 300<br />
1 - tiltaket løper uten finansiering Tall i 1000 kr<br />
2 - politisk vedtak, ingen finansiering<br />
3 - ønskeliste<br />
Driftsutfordringer Oppvekst- og kulturavdelingen<br />
Område Tiltak Pri 2010 2011 2012 2013<br />
Bygdebøker Byhistorien 1 200 300 -200 100<br />
Bygdebøker Bygdehistorie Skjerstad 1 100 800 800 0<br />
Barnevern Institusjonsplasseringer 1 6 000 6 000 6 000 6 000<br />
Kultur Bodø kunstforening 1/3 300 300 300 300<br />
Felles Seniortiltak, arbeidstakere 1 1 500 1 500 1 500 1 500<br />
Kultur Nordn opera og symfoniorkester 2 50 50 50 50<br />
Kultur Moving Art 2 200 200 200 200<br />
Fam.sentrene Tverlandet famsenter 2 650 650 650 650<br />
Fam.sentrene Sentrum famsenter 2 0 200 200 200<br />
Fam.sentrene Alstad famsenter 2 0 0 200 200<br />
Idrett/nærmiljø Subs. timepris idrettshaller 3 1 000 1 000 1 000 1 000<br />
Fritidsklubber Fritidstillbud Alstad/Grønnåsen 3 0 400 400 400<br />
Fritidsklubber Taket ungdomskafe, lærling 3 200 200 200 200<br />
Idrett/nærmiljø Drift av statlige friluftsområde 3 200 200 200 200<br />
Barnevern To nye stillinger 3 1 000 1 000 1 000 1 000<br />
Skole Alstad U, leie 3 0 -200 -600 -600<br />
Skole Utemiljø 3 300 300 300 300<br />
Helsesøster Amatea, veil. for gravide 3 30 30 30 30<br />
Barnehage Børsingveien, leie 3 400 1 000 1 000 1 000<br />
Barnehage Utemiljø 3 300 300 300 300<br />
Felles Karrieresenter 3 0 200 200 200<br />
1 - tiltaket løper uten finansiering Tall i 1000 kr<br />
2 - politisk vedtak, ingen finansiering<br />
3 - ønskeliste<br />
Driftsutfordringer Helse- og sosialavdelingen<br />
Område Tiltak Pri 2010 2011 2012 2013<br />
PLO Alarmer 1 43 43 43 43<br />
Rehabilitering Kom. avgifter 1 115 115 115 115<br />
Bokollektiv Drift uten budsjettramme 1 1 500 1 500 1 500 1 500<br />
Helsekontoret Legetjenester i sykehjem 2 1 600 1 600 1 600 1 600<br />
PLO/sosial Driftsplanlegging 2 600 600 600 600<br />
ReHabilitering Nye hjemler 2 2 610 2 610 2 610 2 610<br />
ReHabilitering Ny fysioterapeutordning 2 1 500 1 500 1 500 1 500<br />
Helsekontoret 20 % Kommunelege rus/ psyk. 2 250 250 250 250<br />
Sosial Boligsosial handlingsplan 2 2 541 2 541 2 541 2 541<br />
PLO/vaktm. Brannforebyggende tiltak 2 1 309 1 076 1 076 1 076<br />
PLO/vaktm. Brannvernopplæring i vl. 2 430 90 90 90<br />
PLO Eldreplan 2 2 055 775 0 0<br />
PLO Kreftsykepleier 3 460 610 610 610<br />
TD-kont. Transportordningen 3 260 260 260 260<br />
ReHab./Vaktm. Tekniske hjelpemidler 3 280 280 280 280<br />
72<br />
Side 101
Rådmannens forslag<br />
Felles Samhandlingsreformen 3 600 600 600 600<br />
Felles Samhandlingsreformen 3 120 120 120 120<br />
IKT PDA Håndholdte terminaler 3 325 325 0 0<br />
PLO Mulitdose 3 390 0 0 0<br />
Kjøkkendriften Husholdningskost./ kantiner 3 700 700 700 700<br />
Avl./Dagtilbud Nye brukere i 2010/adm. 3 3 228 2 728 2 728 2 728<br />
ReHabilitering Fagkoordinator 3 500 500 500 500<br />
ReHabilitering 3,05 % stillinger/med.forbruk 3 1 771 1 771 1 771 1 771<br />
IKT Notus/ opplæringspakke 3 102 0 0 0<br />
IKT PPS/ prosedyrer 3 350 65 65 65<br />
IKT Gerica - 2 nye moduler 3 100 0 0 0<br />
Sosial Prosjekt/ videreføring 3 500 1 000 1 000 1 000<br />
PLO Nøkkelbokser 3 100 100 100 100<br />
PLO Merkantil/ fagkoordinator 3 380 380 380 380<br />
PLO Merkantil. 3 228 228 228 228<br />
PLO Ny sonebase 3 500 500 500 500<br />
PLO Ansvarsvakt 3 90 90 90 90<br />
PLO Merkantil/ brukerprosjekt 3 360 360 360 360<br />
PLO Rundturnus 3 320 320 320 320<br />
PLO Ikke vedtaksrett tilbud 3 420 420 420 420<br />
PLO Hybelboer i Bodø 3 960 960 960 960<br />
PLO Økning renhold/avtaler 3 280 280 280 280<br />
PLO Renhold 3 150 150 150 150<br />
PLO Omgjøring av stillinger 3 250 250 250 250<br />
Felles Hovedverneombud HS 3 260 260 260 260<br />
1 - tiltaket løper uten finansiering Tall i 1000 kr<br />
2 - politisk vedtak, ingen finansiering<br />
3 - ønskeliste<br />
Driftsutfordringer eiendom<br />
Område Tiltak Pri 2010 2011 2012 2013<br />
Vedlikehold Oppretteholde 100 kr/pr kvm 3 0 1 150 2 750 5 250<br />
Vedlikehold Økt vedlikehold Hovdejordet B4 3 0 0 1 200 1 200<br />
1 - tiltaket løper uten finansiering Tall i 1000 kr<br />
2 - politisk vedtak, ingen finansiering<br />
3 - ønskeliste<br />
Driftsutfordringer teknisk avdeling<br />
Område Tiltak Pri 2010 2011 2012 2013<br />
6510 Byplan - kjøp av tjenester 3 835 0 0 0<br />
6800 Veivedlikehold 3 5 000 5 000 5 000 5 000<br />
6800 Trafikksikkerhet 3 625 625 625 625<br />
6300 Parkering 3 500 1 500 1 500 0<br />
1 - tiltaket løper uten finansiering Tall i 1000 kr<br />
2 - politisk vedtak, ingen finansiering<br />
3 - ønskeliste<br />
73<br />
Side 102
Rådmannens forslag<br />
Vedlegg: 5. Økonomiske oversikter<br />
Budsjettskjema 1A - drift Regnskap 2008 Budsjett 2009 Budsjett 2010<br />
Skatt på inntekt og formue 882 492 986 722 1 028 000<br />
Ordinært rammetilskudd 444 852 465 670 519 100<br />
Skatt på eiendom 66 056 67 500 68 500<br />
Andre direkte eller indirekte skatter 135 0 0<br />
Andre generelle statstilskudd 198 310 193 619 224 296<br />
Sum frie disponible inntekter 1 591 845 1 713 511 1 839 896<br />
Renteinntekter og utbytte 112 557 118 823 81 291<br />
Renteutg.,provisjoner og andre fin.utg. 159 161 155 392 124 681<br />
Avdrag på lån 146 405 160 082 165 602<br />
Netto finansinnt./utg. -193 010 -196 651 -208 991<br />
Til dekning av tidligere regnsk.m. merforbruk 0 0 0<br />
Til ubundne avsetninger 58 785 405 0<br />
Til bundne avsetninger 7 714 0 1 363<br />
Bruk av tidligere regnks.m. mindreforbruk 60 017 0 0<br />
Bruk av ubundne avsetninger 33 454 2 350 200<br />
Bruk av bundne avsetninger 29 616 12 944 1 592<br />
Netto avsetninger 56 589 14 889 428<br />
Overført til investeringsbudsjettet 3 019 0 0<br />
Til fordeling drift 1 452 405 1 531 749 1 631 333<br />
Sum fordelt til drift (fra skjema 1B) 1 461 562 1 531 749 1 631 333<br />
Mer/mindreforbruk -9 157 0 0<br />
Anskaffelse og anvendelse av midler Regnskap 2008 Budsjett 2009 Budsjett 2010<br />
Anskaffelse av midler<br />
Inntekter driftsdel (kontoklasse 1) 2 375 711 2 469 144 2 635 703<br />
Inntekter investeringsdel (kontoklasse 0) 31 583 47 300 106 125<br />
Innbetalinger ved eksterne finanstransaksjoner 783 391 389 725 466 887<br />
Sum anskaffelse av midler 3 190 685 2 906 169 3 208 715<br />
Anvendelse av midler<br />
Utgifter driftsdel (kontoklasse 1) 2 245 181 2 279 547 2 424 681<br />
Utgifter investeringsdel (kontoklasse 0) 334 019 307 946 456 400<br />
Utbetaling ved eksterne finanstransaksjoner 420 227 352 022 340 243<br />
Sum anvendelse av midler 2 999 427 2 939 515 3 221 325<br />
Anskaffelse - anvendelse av midler 191 258 -33 346 -12 610<br />
Endring i ubrukte lånemidler 44 373 0 0<br />
Endring i arbeidskapital 235 631 -33 346 -12 610<br />
Avsetninger og bruk av avsetninger<br />
Avsetninger 463 538 7 005 4 763<br />
Bruk av avsetninger 229 908 47 924 19 570<br />
Til avsetning senere år 42 372 0 0<br />
Netto avsetninger 191 258 -40 919 -14 806<br />
Int. overføringer og fordelinger<br />
Interne inntekter mv 282 420 150 996 160 445<br />
Interne utgifter mv 282 420 150 996 160 445<br />
Netto interne overføringer 0 0 0<br />
74<br />
Side 103
Rådmannens forslag<br />
Budsjettskjema 1 B - Driftstregnskapet<br />
Til fordeling drift fra Budsjettskjema 1A - driftsregnskapet 1 631 333<br />
Tall i 1000 kr<br />
Fordelt slik: Regnskap 2008 Budsjett 2009 Budsjett 2010<br />
Rammeområde 1<br />
Sum utgifter 137 400 138 121 140 260<br />
Sum inntekter -12 892 -8 917 -7 952<br />
Sum fordelt 124 508 129 204 132 308<br />
Rammeområde 2<br />
Sum utgifter 1 053 901 1 048 896 1 098 261<br />
Sum inntekter -211 893 -209 536 -212 972<br />
Sum fordelt 842 008 839 361 885 289<br />
Rammeområde 3<br />
Sum utgifter 795 521 746 181 790 589<br />
Sum inntekter -178 124 -126 912 -146 061<br />
Sum fordelt 617 397 619 269 644 528<br />
Rammeområde 4 *<br />
Sum utgifter 126 400 132 825 140 370<br />
Sum inntekter -105 880 -105 726 -111 340<br />
Sum fordelt 20 520 27 099 29 029<br />
Rammeområde 6 **<br />
Sum utgifter 334 216 329 720 342 120<br />
Sum inntekter -269 152 -264 041 -291 120<br />
Sum fordelt 65 064 65 679 51 001<br />
Rammeområde 8<br />
Sum utgifter 75 253 30 787 76 254<br />
Sum inntekter -283 188 -179 649 -187 077<br />
Sum fordelt -207 935 -148 862 -110 823<br />
Sum fordelt 1 461 562 1 531 749 1 631 333<br />
Til fordeling fra skjema 1A 1 452 405 1 531 749 1 631 333<br />
Mer/Mindreforbruk 9 157 0 0<br />
Alle tall i 1 000 kr.<br />
* Rammeområde 4 inneholder også Bodø Byggservice<br />
** Rammeområde 6 inneholder også Bodø Bydrift<br />
Budsjettskjema 2A - investering Regnskap 2008 Budsjett 2009 Budsjett 2010<br />
Investeringer i anleggsmidler 334 019 307 946 456 400<br />
Utlån og forskutteringer 84 559 24 555 34 718<br />
Avdrag på lån 29 521 11 461 14 711<br />
Avsetninger 48 575 6 600 3 400<br />
Årets finansieringsbehov 496 672 350 562 509 229<br />
Finansiert slik:<br />
Bruk av lånemidler 253 602 259 171 370 615<br />
Inntekter fra salg av anleggsmidler 214 970 6 600 3 400<br />
Tilskudd til investeringer -1 513 0 0<br />
Mottatte avdrag på lån og refusjoner 42 303 47 161 117 436<br />
Andre inntekter 192 720 5 000 0<br />
Sum ekstern finansiering 702 081 317 932 491 451<br />
Overført fra driftsbudsjettet 3 019 0 0<br />
Bruk av avsetninger 106 820 32 630 17 778<br />
Sum finansiering 811 921 350 562 509 229<br />
Udekket/udisponert -315 248 0 0<br />
75<br />
Side 104
Rådmannens forslag<br />
Drift (inkl Bydrift og Byggservice) Regnskap 2008 Budsjett 2009 Budsjett 2010<br />
Driftsinntekter<br />
Brukerbetalinger 89 299 92 327 101 697<br />
Andre salgs- og leieinntekter 295 139 309 904 323 964<br />
Overføringer med krav til motytelse 397 869 349 382 365 997<br />
Rammetilskudd 444 852 465 670 519 100<br />
Andre statlige overføringer 198 310 193 619 224 296<br />
Andre overføringer 1 558 4 020 4 149<br />
Skatt på inntekt og formue 882 492 986 722 1 028 000<br />
Eiendomsskatt 66 056 67 500 68 500<br />
Andre direkte og indirekte skatter 135 0 0<br />
Sum driftsinntekter 2 375 711 2 469 144 2 635 703<br />
Driftsutgifter<br />
Lønnsutgifter 1 220 566 1 271 025 1 369 931<br />
Sosiale utgifter 221 099 295 294 280 296<br />
Kjøp av varer og tj som inngår i tj.produksjon 465 054 432 414 469 612<br />
Kjøp av tjenester som erstatter tj.produksjon 131 369 123 383 131 943<br />
Overføringer 351 654 299 613 315 160<br />
Avskrivninger 109 880 3 220 3 287<br />
Fordelte utgifter -144 561 -134 609 -140 064<br />
Sum driftsutgifter 2 355 061 2 290 340 2 430 165<br />
Brutto driftsresultat 20 650 178 804 205 538<br />
Finansinntekter<br />
Renteinntekter, utbytte og eieruttak 112 557 118 823 81 291<br />
Mottatte avdrag på utlån 336 270 270<br />
Sum eksterne finansinntekter 112 893 119 093 81 561<br />
Finansutgifter<br />
Renteutgifter, provisjoner og andre fin.utg. 159 161 155 392 124 681<br />
Avdragsutgifter 146 405 160 082 165 602<br />
Utlån 582 532 532<br />
Sum eksterne finansutgifter 306 148 316 006 290 814<br />
Resultat eksterne finanstransaksjoner -193 255 -196 913 -209 253<br />
Motpost avskrivninger 109 880 3 220 3 287<br />
Netto driftsresultat -62 726 -14 889 -428<br />
Interne finanstransaksjoner<br />
Bruk av tidligere års regnsk.m. mindreforbruk 60 017 0 0<br />
Bruk av disposisjonsfond 32 898 2 350 200<br />
Bruk av bundne fond 29 616 12 944 1 592<br />
Bruk av likviditetsreserve 556 0 0<br />
Sum bruk av avsetninger 123 088 15 294 1 792<br />
Overført til investeringsregnskapet 3 019 0 0<br />
Dekning av tidligere års regnsk.m. merforbruk 0 0 0<br />
Avsetninger til disposisjonsfond 58 785 405 0<br />
Avsetninger til bundne fond 7 714 0 1 363<br />
Avsetninger til likviditetsreserven 0 0 0<br />
Sum avsetninger 69 518 405 1 363<br />
Regnskapsmessig mer/mindreforbruk -9 156 0 0<br />
76<br />
Side 105
Rådmannens forslag<br />
Investeringer Regnskap 2008 Budsjett 2009 Budsjett 2010<br />
Inntekter<br />
Salg av driftsmidler og fast eiendom 7 378 6 600 3 400<br />
Andre salgsinntekter 2 393 5 000 0<br />
Overføringer med krav til motytelse 23 325 35 700 102 725<br />
Statlige overføringer -150 0 0<br />
Andre overføringer -1 363 0 0<br />
Renteinntekter, utbytte og eieruttak 190 326 0 0<br />
Sum inntekter 221 909 47 300 106 125<br />
Utgifter<br />
Lønnsutgifter 527 0 0<br />
Sosiale utgifter 114 0 0<br />
Kjøp av varer og tj som inngår i tj.produksjon 267 934 307 946 456 400<br />
Kjøp av tjenester som erstatter tj.produksjon 4 726 0 0<br />
Overføringer 60 718 0 0<br />
Renteutgifter, provisjoner og andre fin.utg. 0 0 0<br />
Fordelte utgifter 0 0 0<br />
Sum utgifter 334 019 307 946 456 400<br />
Finanstransaksjoner<br />
Avdragsutgifter 29 521 11 461 14 711<br />
Utlån 35 066 24 555 34 718<br />
Kjøp av aksjer og andeler 49 493 0 0<br />
Dekning av tidligere års udekket 0 0 0<br />
Avsetninger til ubundne investeringsfond 29 574 6 600 3 400<br />
Avsetninger til bundne fond 5 724 0 0<br />
Avsetninger til likviditetsreserve 13 277 0 0<br />
Sum finansieringstransaksjoner 162 654 42 616 52 829<br />
Finansieringsbehov 274 763 303 262 403 104<br />
Dekket slik:<br />
Bruk av lån 253 602 259 171 370 615<br />
Mottatte avdrag på utlån 18 978 11 461 14 711<br />
Salg av aksjer og andeler 207 592 0 0<br />
Bruk av tidligere års udisponert 0 0 0<br />
Overføringer fra driftsregnskapet 3 019 0 0<br />
Bruk av disposisjonsfond 10 354 0 0<br />
Bruk av ubundne investeringsfond 78 283 32 630 14 708<br />
Bruk av bundne fond 8 404 0 3 070<br />
Bruk av likviditetsreserve 9 779 0 0<br />
Sum finansiering 590 011 303 262 403 104<br />
Udekket/udisponert 315 248 0 0<br />
77<br />
Side 106
Vedlegg: 6. Fondsoversikt<br />
Ubundne driftsfond<br />
Rådmannens forslag<br />
Disposisjonsfond 2 56 89 15<br />
Status 01. 01. 2009 39 020 206<br />
Disponert i 2009<br />
-20 863 200<br />
K o m m e n t a r e r<br />
Avsetning til fond 2009<br />
7 985 600<br />
Status 31.12.2008 26 142 606<br />
Andre disposisjonsfond: Status 01.01.2009 Status 31.12.2009<br />
Flyktningefond 6 710 096 6 710 096<br />
Momskompensasjon 9 896 195 9 896 195 *<br />
*)Vedtatt bruk av disse i 2.tertialrapport<br />
Mva investering 10 900 000 10 900 000<br />
Premieavvik 22 500 000 22 500 000<br />
Kunstgressbanepakke 8 255 300 8 255 300<br />
Ubundne investeringsfond<br />
Kapitalfond 2 54 00 01<br />
Status 01. 01. 2009 -1 950 658<br />
Disponert i 2008<br />
K o m m e n t a r e r<br />
Status 31.12.2008 -1 950 658<br />
Andre kapitalfond Status 01.01.2009 Status 31.12. 2009<br />
Kulturkvartalet 56 626 875 50 000 000 (antatt)<br />
Tomteutbyggingsfond 2 54 00 03<br />
Status 01. 01. 2009 32 194 060<br />
K o m e n t a r e r<br />
Disponert 2008<br />
-2 000 000 div klargjøring av tomteområder<br />
Disponert 2009 -22 900 000 ihht regnskap/budsjett 09 pr 7.11.09<br />
Inntekt 2009, korrigert 6 697 000 ihht regnskap pr 7.11.09<br />
Status 31.12.2008 13 991 060<br />
Foreslått brukt i rådmannens forslag til budsjett 2010<br />
Kulturkvartalet 9 008 000<br />
Tomteutbyggingsfond 5 700 000<br />
78<br />
Side 107
Vedlegg: 7. Avtaler/tilskudd<br />
Rådmannens forslag<br />
Sentraladministrasjonen<br />
Kontor Beløp Formål, leverandør<br />
IKT<br />
964 000 Husleie Norgesbankbygg<br />
IKT<br />
6 318 510 Driftsavtale bredbånd, Signal<br />
IKT<br />
9 750 000 Driftsavtale, Umoe iTet<br />
IKT<br />
457 500 Redundant internett fiber, Umoe itet<br />
IKT<br />
39 881 Vedlikeholdsavtale MD 110 telefonsentralen, Umoe iTet<br />
Arkivet<br />
950 000 Driftsavtale, ephorte, Ergo Group AS<br />
Arkivet<br />
84 200 Driftsavtale,byggesaksdokumentasjon, Goematikk<br />
Arkivet<br />
367 855 Medlemskontingent, Nordland fylkeskommune<br />
BHT<br />
165 000 Husleie, Union Eiendom AS<br />
Servicekontor<br />
2 372 000 Husleie, Postgård<br />
Servicekontor<br />
1 679 900 Renhold, Bodø byggservice<br />
Lønn- og regnskap 1 611 160 Husleie, Hansenhjørne Eiendom AS<br />
Lønn- og regnskap 228 600 Renhold, Bodø byggservice<br />
Kemner<br />
456 408 Husleie, Skatt Nord<br />
Tillitsvalgte<br />
140 000 Husleie, renhold, Postgård og Bodø byggservice<br />
Organisasjon<br />
370 300 Husleie kursrom, Postgård<br />
Oppvekst- og kulturavdelingen<br />
Kontor Beløp Formål, leverandør<br />
Helsesøstj.<br />
22 000 MP Design, Nettside utekontakten<br />
Flytktn.<br />
807 500 Internasjonalt senter, Tilskudd husleie<br />
Flytktn.<br />
861 000 Internasjonalt senter, Driftstilskudd<br />
Flytktn.<br />
116 000 Internasjonalt senter, Leksehjelp etc.<br />
Flytktn.<br />
130 000 Røde Kors, Flyktningkontakt<br />
Grunnskole<br />
322 183 Galleri Bodøgård (2100), Kunstformidling elever<br />
Grunnskole<br />
75 000 Norsk luftfartsmuseum (2100), Teknologi/design for elever<br />
4 H-gården (2100), Politisk vedtak om å støtte 4H-gården (200.000 hver<br />
Grunnskole 200 000 fra barnehage og skole).<br />
Grunnskole<br />
35 700 Kystlaget (2100), Ta vare på Bliksvær skole<br />
Grunnskole<br />
113 500 Rikskonsertene (2100), Musikk/teater/dans<br />
Grunnskole<br />
69 029 Norwaco (2100), Opptak av fjernsynsprog<br />
Grunnskole<br />
200 000 Brattn (2100), ATV-funksjonshemmede<br />
Grunnskole<br />
170 000 4H-gården (2100), Ridning funskjonshemmede<br />
Grunnskole<br />
90 672 Nordland fylkeskom (2116), Lokaler Alberth skole<br />
Grunnskole<br />
422 164 Tverlandshallen (2225), Gym/svømming skolene<br />
Grunnskole<br />
1 200 500 Bodø kulturhus (2130/2120), lok. Aspåsen og kulturskola<br />
Grunnskole<br />
970 600 Bodø spektrum (2100), svømmelokaler skolene<br />
Grunnskole<br />
0 Sjøgata 27 AS (2100), PPT-lokaler<br />
Grunnskole<br />
466 293 Skjerstad Samfunnshus (2235), Barnehagelokaler<br />
Grunnskole<br />
700 000 Nordlandsbuss, Taxi mv, Kjøring svømming,4H,ATV<br />
Aktiv Hverdag<br />
15 000 PO-kontoret, Treningstilbud for langtidssykemeldte i BK<br />
Aktiv Hverdag<br />
15 000 PO-kontoret, Gravide, forebyggende trening for ansatte i BK<br />
Aktiv Hverdag<br />
PO-kontoret, Innebandytrening for langtidsykemeldte i BK<br />
Aktiv Hverdag<br />
145 000 Tildelingskontoret, "Sommer Sammen" nedsatt funksjonsevne<br />
Aktiv Hverdag<br />
165 000 Symra Dagsenter, Aktivitetstilbud personer m nedsatt funksj.evne<br />
Aktiv Hverdag<br />
25 200 Psykiatrimidler, Ballspill, personer m nedsatt psyk helse<br />
Bodø Kommunes Bedriftsidrettslag, Aktivitetstilbud for medlemmer av<br />
Aktiv Hverdag 15 000 BKBIL<br />
Aktiv Hverdag<br />
25 000 Tildelingskontoret, Trening i bokollektiv for eldre<br />
79<br />
Side 108
Rådmannens forslag<br />
Kulturkont<br />
202 800 Nord Norsk Jazzsenter, Vertskommunenandel: driftstilskudd + husleie<br />
Kulturkont<br />
1 052 000 Nordland musikkfestuke, Driftstilskudd<br />
Kulturkont<br />
30 000 Nordland musikkfestuke, Husleitilskudd<br />
Kulturkont<br />
1 430 000 Hovedscenen Sinus, Driftstilskudd<br />
Kulturkont<br />
105 000 Ragnhilds drøm, Dritftstilskudd<br />
Kulturkont<br />
210 000 Bodø int orgelfestival, Driftstilskudd<br />
Kulturkont<br />
54 000 Bodø orkesterforening, Fast budsjettpost<br />
Kulturkont<br />
90 000 Bodø big band, Fast budsjettpost<br />
Kulturkont<br />
150 000 Moving art, Dritftstilskudd<br />
Kulturkont<br />
210 000 VocalART, Driftstilskudd<br />
Musikkteater i Bodø, Andel av tilskudd fra stat og region. Dep krever<br />
Kulturkont 346 767 økning i regional del.<br />
Kulturkont<br />
483 500 Bodø domkirkes musikkråd, Fast budsjettpost<br />
Kulturkont<br />
200 000 Bodø domkirkes musikkråd, Øremerket produsentstilling<br />
Kulturkont<br />
105 000 Rønvik menighets musikkarbeid, Fast budsjettpost<br />
Kirkemusikalsk senter, Fast budsjettpost. Andel av tilsk fra stat+region.<br />
Kulturkont 210 000 Inne på statsbudsj som prøveordning.<br />
Kulturkont<br />
56 000 Adelsten-Norman-stiftelsen, Nedbetaling av lån ved innkjøp av kunstverk<br />
Kulturkont<br />
204 000 Haalogatun/BBL, Eiendom eies av BK. Driftsavtale med BBL.<br />
Kulturkont<br />
1 437 912 Tusenhjemmet aktivitetssenter,<br />
Kulturkont<br />
259 000 SKINN, Vertskapsplikt<br />
Kulturkont<br />
833 600 Bodø kunstforening, Driftstilskudd<br />
Kulturkont<br />
2 180 000 Salten museum,<br />
Kulturkont<br />
228 500 Regionalt kultursamarbeid, Prøveprosjekt alle kommuner i Salten.<br />
Kulturkont<br />
101 380 Andel av regional sceneinstruktør, Stimulere teaterarbeid.<br />
Barnehage<br />
200 000 4h-gården, Politisk vedtak om støtte<br />
Barnehage<br />
87 500 Galleri Bodøgård, Kunstformidling<br />
Barnehage<br />
25 000 Norsk luftfartsmuseum, Teknologi for barn<br />
Barnehage<br />
523 058 Mørkvedbadet , barnehagedrift<br />
Barnehage<br />
355 220 Rønvik Sanitetsforening, barnehagedrift<br />
Barnehage<br />
532 912 NKS Nordland Krets, barnehagedrift<br />
Barnehage<br />
381 780 Bodø barnehageutbygging, barnehagedrift<br />
Helse- og sosialavdelingen<br />
Kontor Beløp Formål, leverandør<br />
Rus<br />
7 386 300 Kirkens Bymisjon, Rusmiddelomsorg<br />
Rus<br />
9 148 000 Frelsesarmeen N/K/H/K , Rusmiddelomsorg<br />
Rus<br />
84 000 Frelsesarmeen , Rusmiddelomsorg/tillegg<br />
Rus 200 000 BI/KB/ jobb 1, Andel av 2 900 000<br />
Rus<br />
470 000 BI/KB/ Ny giv,<br />
Rus/Psyk<br />
404 800 Grønn omsorg/privat , Rusmiddel/psyk. omsorg<br />
Rus<br />
136 000 KB/ frivillig org. tilsk. , Rusmiddelomsorg<br />
Rus<br />
306 720 KB/stilling kafe , Rusmiddelomsorg<br />
Forebygging 706 000 Krisesenteret , Andel av 2 650 000<br />
Forebygging<br />
184 000 Frivillighetssentralen , Frivillig arbeid<br />
PU<br />
2 452 000 RIBO Saltdal , 2 brukere<br />
PLO<br />
740 000 CSS Oslo , 1 bruker<br />
Sysselsetting<br />
4 922 000 Bopro VTA , Tilrettelagte arbeidsplasser<br />
Sysselsetting<br />
152 000 Bopro - lønn brukere , Tilrettelagte arbeidsplasser<br />
Sysselsetting<br />
520 000 Bopro stillinger (1,3) , Tilrettelagte arbeidsplasser<br />
Sysselsetting<br />
719 000 Bopro kommunalplass , Tilrettelagte arbeidsplasser<br />
PLO<br />
2 540 300 Bodø Industri (BI) , Transport av hjelpemidler<br />
PLO<br />
240 000 Helse Nord/ i.pas. , Betaling utskrivningklare p..<br />
80<br />
Side 109
Rådmannens forslag<br />
Helse<br />
1 081 600 Salten kommunene , Overgrepsmottaket/andel<br />
Helse<br />
1 100 000 Beiarn, Legevaktsamarbeid<br />
PLO<br />
715 000 Sykehusapotek Nord, Farmaseutisk tilsyn<br />
PLO<br />
458 000 Salten Brann , Drift av trygghetsalarmer<br />
PLO<br />
300 000 Avtale om diakoniarbeid,<br />
PLo<br />
5 770 000 Div., Leie av lokaler<br />
PLO<br />
160 000 Div., Kjøp av kons. tjenester<br />
PLO<br />
160 000 Div., Vakthold/ sikring av bygg<br />
PLO<br />
1 000 000 Div., Service/ driftsavtaler<br />
PLO<br />
3 010 000 Salten Vask og Rens , Vaskeritjenester<br />
PLO<br />
160 000 Leie EDB maskiner<br />
PLO<br />
172 000 TV lisens / kabel TV<br />
Rus<br />
85 000 Wandasenteret,<br />
Rehab<br />
7 100 000 Ergo/ fysioter., Tilskudd ergo/ fysio<br />
Helse<br />
18 553 000 Leger , Tilskudd leger<br />
Helse 50 000 Fengselshelsetjenesten ,<br />
Helse 190 000 Prinsen helsest., Statstilskudd 460 000<br />
Rammeområde 8<br />
Kontor Beløp Formål, leverandør<br />
Ansvar 8906<br />
5 310 600 Team Bodø KF, driftstilskudd<br />
Ansvar 8906<br />
4 296 600 Bodø Spektrum KF, driftstilskudd<br />
Ansvar 8906<br />
286 400 Bodø havn KF, kai,vei Væran<br />
Ansvar 8906<br />
5 027 400 Bodø Kulturhus KF, driftstilskudd<br />
Ansvar 8906<br />
4 710 500 Nordnorsk Opera og symfoniorkester, driftstilskudd<br />
Ansvar 8906<br />
21 327 100 Bodø kirkelige fellesråd, driftstilskudd<br />
Ansvar 8906<br />
808 600 Skjerstad ASVO, driftstilskudd<br />
Ansvar 8906<br />
140 400 Skjerstad bygningsstiftelse, driftstilskudd<br />
Ansvar 8906<br />
Tros-og livssynssamfunn, etter oppgave fra ok-avd<br />
Ansvar 8906<br />
200 000 Torghallen, etter oppgjør<br />
Ansvar 8950<br />
4 996 000 Bodø kommunale boligstiftelse, leieavtale<br />
81<br />
Side 110
Helse- og sosialavdelingen<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
03.11.2009 61605/2009 2002/3662 U63<br />
Saksnummer Utvalg<br />
Møtedato<br />
09/142 Formannskapet 23.11.2009<br />
Skjenkebevilling i Sinus<br />
Sammendrag<br />
Bodø kulturhus KF søker om bevilling for skjenking av alkoholholdig drikk gruppe 1 og 2 i<br />
konsertlokalet i Sinus, og gruppe 1, 2 og 3 i baren samme sted.<br />
Under henvisning til delegasjonsreglementet pkt 2.4.2 tilrås formannskapet å imøtekomme<br />
søknaden.<br />
Saksopplysninger<br />
Bystyret vedtok i møte 11.08.08 at driften av Sinus skal overføres til Bodø kulturhus KF.<br />
I påvente av at bevillingsspørsmålet blir avgjort, har Bodø kulturhus benyttet seg av anledningen til<br />
å søke om utvidelse av sitt skjenkeareal til å omfatte Sinus ved konserter og arrangementer.<br />
Sinus har i løpet av det siste året gjennomgått renovering. Lokalene som bevillingen skal utøves i<br />
er konsertlokalet og den tidligere ”Harry-baren”. I konsertlokalet vil det til vanlig være 18 års<br />
aldersgrense, men det vil også bli arrangert konserter for ungdom under 18 år.<br />
I baren vil det alltid være 20 års aldersgrense.<br />
En foreslår å sette som vilkår at det plasseres dørvakt både ved inngangen til baren og konsertlokalet<br />
for å hindre at mindreårige slippes inn ved arrangementer med 18 års aldersgrense.<br />
Sinus har forespurt om muligheten for å la yngre ungdom slippe inn på konserter med 18 års<br />
aldersgrense.<br />
I slike tilfelle bør det settes som vilkår at foreldre eller annen voksen verge ledsager ungdommene.<br />
Andreas Førde søkes godkjent som styrer, og Marianne Hammersten som stedfortreder.<br />
Begge har avlagt kunnskapsprøven.<br />
Søknaden er oversendt politiet til uttalelse, de har ingen merknader.<br />
Vurderinger<br />
De formelle krav til søknaden er oppfylt, og en fremmer derfor saken til behandling med slikt<br />
Forslag til vedtak<br />
1. Bodø kulturhus KF tildeles for perioden fram til 30.06.2012 bevilling for skjenking av<br />
alkoholholdig drikk gruppe 1 og 2 i konsertlokalet i Sinus.<br />
Side 111
2. Bodø kulturhus KF tildeles for perioden fram til 30.06.2012 bevilling for skjenking av<br />
alkoholholdig drikk gruppe 1, 2 og 3 i baren i Sinus.<br />
3. Det settes som vilkår for tildelingen at det plasseres dørvakt for alderskontroll både ved<br />
inngangen til konsertlokalet og ved inngangen til baren ved arrangementer med 18 års<br />
aldersgrense.<br />
4. Personer under 18 år som deltar på arrangementer med 18 års aldersgrense skal ledsages av<br />
foreldre eller annen voksen verge<br />
5. Andreas Førde godkjennes som styrer.<br />
6. Marianne Hammersten godkjennes som stedfortreder.<br />
Saksbehandler: Anne-Marie Aune<br />
Svein Blix<br />
rådmann<br />
Ingunn Lie Mosti<br />
kommunaldirektør<br />
Trykte vedlegg:<br />
Ingen<br />
Utrykte vedlegg:<br />
Saksdokumenter<br />
Side 112
Helse- og sosialavdelingen<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
03.11.2009 61705/2009 2002/8616 U62<br />
Saksnummer Utvalg<br />
Møtedato<br />
09/143 Formannskapet 23.11.2009<br />
Salgsbevilling i Joker Snippen<br />
Sammendrag<br />
Talad Majid Mat søker om salgsbevilling i Joker Snippen.<br />
Under henvisning til delegasjonsreglementet pkt 6.4.2 tilrås formannskapet å innvilge søknaden.<br />
Saksopplysninger<br />
Midtbyen Mat AS ble i formannskapets møte den 25.06.08 tildelt salgsbevilling i Joker Snippen.<br />
Virksomheten er overdratt til Talad Majid Mat, som har fortsatt virksomheten i medhold av<br />
alkoholloven § 1-10.<br />
Elin Majid søkes godkjent som styrer, og Inger Lise Larsen som stedfortreder.<br />
Begge har avlagt kunnskapsprøven, og hadde de samme funksjoner i den forrige virksomheten.<br />
Det har ikke framkommet merknader til søknaden fra høringsinstansene.<br />
Vurderinger<br />
Saken handler om videreføring av bevilling i et salgssted som har vært drevet uten merknader.<br />
De formelle krav til søknaden er oppfylt, og saken fremmes med slikt<br />
Forslag til vedtak<br />
1. Talad Majid Mat tildeles for perioden fram til 30.06.2012 bevilling for salg av alkoholholdig<br />
drikk gruppe 1 i Joker Snippen.<br />
2. Elin Majid godkjennes som styrer.<br />
3. Inger Lise Larsen godkjennes som stedfortreder.<br />
Saksbehandler: Anne-Marie Aune<br />
Svein Blix<br />
rådmann<br />
Ingunn Lie Mosti<br />
kommunaldirektør<br />
Side 113
Trykte vedlegg:<br />
Ingen<br />
Utrykte vedlegg:<br />
Saksdokumenter<br />
Side 114
Kulturkontoret<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
03.11.2009 61519/2009 2006/648 223<br />
Saksnummer Utvalg<br />
Møtedato<br />
09/144 Formannskapet 23.11.2009<br />
Postbanken Bodø Cup - anke på avslag om økonomisk støtte<br />
Saksopplysninger<br />
Postbanken Bodø Cup anker i brev datert 30.10.2009 avslag på økonomisk støtte. Avslag ble gitt i<br />
brev datert 22.10.2009 med følgende begrunnelse: ”Som et ledd i Bodø kommunes innsparing, har<br />
vi fått beskjed om å stoppe all behandling av økonomisk støtte resten av året. Dette innebærer at<br />
søknaden dessverre må avslås.” I 2008 fikk Postbanken Bodø Cup innvilget kr 15000 i økonomisk<br />
støtte.<br />
Bakgrunnen for dette er følgende formulering i PS 09/128 Tertialrapport 2/2009: ”Midler fra<br />
vakante saksbehandlerstillinger 0,4 mill kr foreslås inndratt i sin helhet. 0,2 mill kr av disse<br />
foreslås brukt til å finansiere tilskuddet til Bodø kunstforening jfr PS 09/59. Resten inndras jfr<br />
vedtak om vakansestyring. Konsekvensen av inndragelse er at tilskudd må holdes tilbake eller<br />
stoppes.”<br />
Dersom det skulle være mulig å holde igjen kr 400 000 av tilskuddmidlene, ble det umiddelbart<br />
etter formannskapets behandling 30.9. besluttet at alle søknader om prosjekt og arrangementsstøtte<br />
måtte avslås. Søknader innkommet etter 30.9. har altså blitt avslått uten at de har blitt vurdert.<br />
Dessverre for Postbanken Bodø Cup kom deres søknad inn etter at denne beslutningen var tatt, og<br />
søknaden ble derfor avslått. Det samme gjaldt for øvrig også Stopp Volden Cup.<br />
Vurderinger<br />
Siden beslutningen om å holde igjen kr 400 000 av tilskuddmidlene kom så sent på året, er<br />
administrasjonens vurdering at alle søknader om prosjektstøtte og støtte til arrangementer<br />
innkommet etter 30.9. må avslås. Vi vil ikke kunne holde igjen nok midler dersom noen søknader<br />
skal innvilges.<br />
Konklusjon og anbefaling<br />
Siden det skal spares inn kr 400 000 av tilskuddmidler, kan ikke anken imøtekommes.<br />
Forslag til vedtak<br />
Anken på avslag om økonomisk støtte til Postbanken Bodø Cup imøtekommes ikke.<br />
Side 115
Saksbehandler: Tove Veiåker<br />
Svein Blix<br />
rådmann<br />
Arne Øvsthus<br />
kommunaldirektør<br />
Trykte vedlegg:<br />
Anke fra Postbanken Bodø Cup, datert 30.10.2009<br />
Utrykte vedlegg:<br />
ingen<br />
Side 116
•<br />
.Giuxtkp<br />
Postbanken Bodø Cup, 14.-16.august 2009<br />
**********************************************************************************************<br />
Bodø kommune,<br />
kulturkontoret<br />
Postboks 319<br />
8001 Bodø<br />
Anke på avslag på støtte<br />
30.10.2010<br />
0•3 .-4(.0 o6 I(0,-f%<br />
ITOV<br />
oa..1Loc)<br />
Vi viser til brev datert 22.10.09 hvor Bodø kommune v/kulturkontoret<br />
om støtte til vår store fotballturnering "Postbanken Bodø cup 2009".<br />
avslår vår søknad<br />
På vegne av ungdomsavdelingene i IK Grand Bodø og Innstranden IL anker vi vedtaket<br />
inn til formannskapet, og ber om at saken kommer opp på førstkommende møte.<br />
Vår store fotballturnering ble arrangert i helgen 14.-16.august, og det deltok ca 2600<br />
barn og ungdom i alderen 7-17 år. Dette er det største fotballarrangementet i Bodøområdet,<br />
og samler lag fra Lofoten, Vesterålen, Helgeland, indre Salten og Bodøområdet.<br />
Turneringen spilles på 13 baner i Bodø, og er et stort og komplisert arrangement som<br />
dessverre ikke gir så stort overskudd som vi hadde ønsket. Det koster oss over 100.000,-<br />
kroner hvert år å leie kommunale baner, haller, skoler og lignende, og i tillegg har vi<br />
store utgifter til private baneeiere og lignende.<br />
Vi reagerer på at Bodø kommune ikke har råd til å støtte et slikt stort arrangement for<br />
barn og ungdom. "Parkenfestivalen", som er et annet stort kulturarrangement, får kr.<br />
100.000,- i støtte, selv om det er et arrangement for voksne som går med<br />
millionoverskudd.<br />
Andre arrangementer som har vært arrangert tidligere i 2009 har fått støtte, og vi føler<br />
det svært urettferdig at vi får avslag pga at vi har et arrangement på slutten av året når<br />
kommune skal spare penger.<br />
Vi ber formannskapet<br />
bevilge kr. 30.000,- i støtte til vår store turnering.<br />
--/ii.A2C/Strand<br />
POSTBANKEN BODØ CUP<br />
Tlf.priv.755-08838 tlf.arb.755-57430<br />
Mobiltlf. 900-62604 Fax 755-57438<br />
E-mail: ost cbbodocu .no<br />
Side 117
Kulturkontoret<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
04.11.2009 61939/2009 2003/9245 223<br />
Saksnummer Utvalg<br />
Møtedato<br />
09/145 Formannskapet 23.11.2009<br />
Bystyret<br />
Søknad om økonomisk støtte - Bodø Håndballklubb<br />
Sammendrag<br />
Bodø Håndballklubb søker Bodø kommune om et lån på kr. 500.000,- og et tilskudd på 500.000,-<br />
Saken legges fram med to alternativer.<br />
Saksopplysninger<br />
BHK søker om et langsiktig lån på 0,5 mill kr og tilskudd på 0,5 mill kr. Det søkes om tilskudd til<br />
reiseutgifter samt leie av kommunale areal. Klubben har pr dags dato positiv kontantbeholdning på<br />
0,8 mill kr men vil ha behov for tilførsel av likvider på til sammen 1,0 mill kr før sesongslutt.<br />
Likviditetsbehovet skyldes dårlig økonomi hovedsakelig etter regnskapsresultat på – 1,3 mill kr i<br />
2008 og negativ egenkapital 0,8 mill kr. Underskuddet skyldtes i stor grad dyre spilleravtaler.<br />
Klubben har driftet på forskutterte sponsormidler og kortsiktige lån.<br />
Året 2009 er det opprinnelig budsjettert med et overskudd på kr 480.000. Dette inkluderer frivillig<br />
akkord på 440.000, men som det i ettertid er avklart ikke kan føres mot resultat. Klubben opplyser<br />
at dette høyst sannsynlig vil bety underskudd i 2009. Klubben får ikke hjelp fra banken til å dekke<br />
restgjeld pga manglende sikkerhet. Det er heller ikke gitt åpning for ytterligere støtte fra DAmidlene.<br />
Det er tatt grep som i hovedsak reduserer kostnader på lønn og reise og det forventes overskudd ved<br />
årets slutt. For å ta tak i arbeidet for å forbedre økonomien har BHK oppnådd 60% akkord med<br />
kreditorene. Det er kuttet i lønnsutgifter for ledere og spillere og i bonuslønn. Kostnadene er<br />
allerede i første halvåret redusert med 1 mill kr. i forhold til året før. Bokføringen så langt på året<br />
2009 viser at tiltakene følges og de gir ønsket resultat.<br />
Selv om positivt resultat oppnås ved årets slutt er gjeldsbyrden så stor at det vil ta tid å opparbeide<br />
seg nødvendig likviditet ettersom driften har vært basert på forskuddsmidler.<br />
Bodø Håndballklubb er et lag med avdeling for barn og unge med ca. 400 medlemmer og voksne<br />
ca. 300. Laget stiller et herrelag i eliteserien. Lagets budsjett er på totalt 7,4 mill. 5 årsverk, 15<br />
deltidsansatte. I sesongen 2009 – 2010 har det så langt vært 2.500 tilskuere på hjemmekamper.<br />
Dette gir et signal om at det er stor interesse for håndballidretten i Bodø og er med å sikre<br />
framtidige billettinntekter.<br />
For å spille Eliteserie og Europacup må en håndballklubb ha såkalt eliteserielisens. BHK fikk for<br />
sesongen 2009/2010 lisens med status ”under skjerpet overvåking” og 3 poengs trekk. Dette tildeles<br />
klubber som har negativ egenkapital mellom -0,3 mill og -1,0 mill kr og underskudd siste<br />
regnskapsår. Klubber som kommer inn under denne kategorien har ikke anledning til å påta seg nye,<br />
Side 118
større økonomiske forpliktelser. Hvis en klubb under overvåking videre forverrer sin økonomiske<br />
situasjon i løpet av sesongen, risikerer den å miste eliteserielisensen. Iht lisensreglementet vil<br />
regelen slå inn dersom klubben går med underskudd neste regnskapsår og forverre negativ<br />
egenkapital utover -1,0 mill kr eller har vært under skjerpet overvåking forrige år og forverret sin<br />
situasjon.<br />
BHK har ved regnskapsårets begynnelse en negativ egenkapital på ca 0,8 mill kr og således lite å gå<br />
på, spesielt i tilfelle negativt årsresultat som vil svekke egenkapitalen ytterligere. Klubben kan<br />
derfor i liten grad øke totalkapitalen med ny gjeld og slik svekke soliditeten. Dette vil med stor<br />
sannsynlighet innebære at klubben mister plassen i Eliteserien. Hvis et eventuelt lån derimot<br />
utelukkende benyttes til å nedbetale kortsiktig gjeld, vil imidlertid soliditeten være uendret, men<br />
med sannsynlighet for poengtrekk også neste sesong. For å unngå denne situasjonen søker klubben<br />
om både lån og tilskudd.<br />
Følgende tillegg er mottatt fra BHK, datert 5.11.09:<br />
”1. BHK er avhengig av å gå med overskudd og sterk reduksjon i negativ egenkapital i 2009 for å<br />
få fornyet lisens og slippe minuspoeng. I budsjettet vårt har vi sagt at vi skal klare<br />
kr.480.000,- i overskudd for 2009. Tidligere i år gjennomførte vi en frivillig akkord på<br />
kr.440.000,- som vår revisor muntlig bekreftet kunne inntektsføres. I ettertid har vi fått<br />
beskjed om at den skal føres mot egenkapital, og den får dermed ingen resultatmessig effekt<br />
som vi hadde budsjettert. Hvis kommunen ikke innvilger tilskudd, får vi ingen resultatmessig<br />
effekt og dermed underskudd for 2009, noe som igjen vil føre tvil over lisensrettigheten og<br />
minuspoeng for neste sesong. Et tilskudd vil kunne føres i sin helhet i resultatregnskapet for<br />
2009, og vi er på budsjett.<br />
2. Vi hadde som kjent et underskudd på kr.1,3 mill i 2008. Likviditetsmessig har vi slitt med dette<br />
i hele 2009, og vi har i dag ikke nok likviditet til å dekke denne sesongen. Derfor er det svært<br />
viktig for oss å få en tilførsel fra kommunen på kr.1 mill uansett lån eller tilskudd. Men, 1.<br />
avsnitt viser hvorfor vi søker dette delt 50/50, og viktigheten av også å få tilskudd.”<br />
Vurdering<br />
Bodø kommunes økonomiske situasjon tilsier at det ikke kan gis tilskudd av en slik størrelse som<br />
det søkes om. På grunn av BHKs anstrengte likviditet er det imidlertid nødvendig med tilførsel av<br />
1,0 mill kr, uavhengig av om dette utbetales som lån eller tilskudd. Et alternativ til tilskudd kan<br />
være at hele søknadsbeløpet innvilges som ansvarlig lån på 1,0 mill kr. Et ansvarlig lån utstedes i<br />
hovedsak med samme vilkår som ordinære gjeldsbrevlån men vil ha siste prioritet etter andre lån og<br />
innebærer således større risiko for kommunen som motpart. Fordelen for klubben er at lånet kan<br />
føres som egenkapital og slik unngå problematikk i forhold til svekket soliditet. Klubbens ledelse<br />
har på forespørsel opplyst at søknadsbeløpet kan aksepteres som lån i sin helhet, men med de<br />
konsekvenser dette kan ha i forhold til poengtrekk og eliteserielisens. Et ansvarlig lån vil riktignok<br />
styrke egenkapitalsituasjonen, men vil ikke gi resultateffekt og vil således ha betydning for<br />
vurdering av overvåkingsstatusen.<br />
Bodø kommune har i tilsvarende saker innvilget ansvarlig lån til IK. Grand og Bodø/Glimt.<br />
Søknaden til BHK bør derfor gis en likeverdig behandling.<br />
Side 119
Forslag til innstilling<br />
Alt 1: Bodø kommune finner ikke å kunne innvilge Bodø Håndballklubb et ansvarlig lån.<br />
Alt 2: Bodø kommune innvilger Bodø Håndballklubb et ansvarlig lån på 1 mill. kr som løper<br />
over 7 år. Lånet er rente og avdragsfritt de første to årene. Deretter nedbetales lånet til en<br />
rente lik gjennomsnittet av renten på Bodø kommunens foliokonti.<br />
Lånet finansieres ved bruk av disposisjonsfondet.<br />
Svein Blix<br />
rådmann<br />
Arne Øvsthus<br />
kommunaldirektør<br />
Saksbehandler: Matti Jäntti<br />
Trykte vedlegg:<br />
1 Søknad om kommunalt lån og tilskudd<br />
Side 120
Til Bodø Kommune<br />
v/ Rådmann Svein Blix<br />
8001 Bodø OK Ku 16<br />
9,J\3 s^/`0-0c]<br />
v c- ^ -r ov<br />
Bodø 9.9.2009<br />
Søknad om kommunalt lån samt tilskudd til Bodø Håndballklubb<br />
Viser til samtaler ang. ovennevnte<br />
Klubben hadde i 2008 i underskudd på kr .<br />
egenkapital på kr. 832.000,-.<br />
1.285 .000 og pr. 1.1 .2009 hadde klubben en negativ<br />
Vi har forspurt egen bank om et langsiktig lån, men fått avslag da klubben ikke kan stille nødvendig<br />
sikkerhet. Videre har vi vært i kontakt med DA sekretariatet, men de kan heller ikke bistå oss i denne<br />
omgang.<br />
Jeg har siden jeg startet i jobben 1.9.2008 og frem til i dag klart å redusere kostnadene betraktelig.<br />
På kostnadssiden budsjetterer vi med kr. 1.600 .000,- mindre enn i 2008.<br />
Allerede pr . 30.6 har vi redusert kostnadene med 1 mill. kr. sammenlignet med samme periode i nor.<br />
Vi har redusert mye på lønninger , både i administrasjonen og på spillerstallen . Vi har som dere sikkert<br />
kjenner til via media , avsluttet kontraktene både med Ivica Obrvan og Dhaker Essid , som helt klart var<br />
for dyre spillere for klubben.<br />
Videre reduseres reisekostnadene vesentlig , rett og slett ved at vi planlegger bedre og er i ute<br />
med bestillinger.<br />
Vi hadde også en del kostnader direkte relatert til en del sponsorkontrakter i 2008 , som i dag er<br />
avsluttet.<br />
Jeg tør påstå at vi driver meget sparsomt , noe som er helt nødvendig i klubb-Norge i dag.<br />
Men arbeidet ut mot sponsorene har gitt resultater , slik at vi absolutt skal klare våre nøkterne mål på<br />
inntektssiden.<br />
Vi budsjetterer med kr. 5.280.000,- inn i sponsormidler, men vi jobber likevel mot et mål på kr.<br />
5.800. 000,- i tilfelle billettinntektene skulle svikte i sesongen 2009/2010.<br />
Vi har budsjettert med et overskudd på kr. 480.000,- i regnskapsåret 2009.<br />
Men for å kunne innfri en del leverandørgjeld vi har opparbeidet oss, er vi nødt til å få på plass et<br />
langsiktig lån , og vi søker i denne forbindelse Bodø kommune om et lån stort kr. 500 .000,-.<br />
Nedbetaling over 5 år er ønskelig , selv om vi har tatt mål av oss å hente inn underskuddet over 3 år.<br />
Side 121
*r<br />
Videre ber vi samtidig kommunen om et tilskudd på kr. 500.000,- til dekning av leie av kommunale<br />
areal samt tilskudd til våre reisekostnader.<br />
• Hvorfor skal kommunen bidra?<br />
• Vi setter Bodø by på kartet . Hele håndball-Norge ser mot Bodø og hva vi presterer her i byen.<br />
• Vi viser frem byens storstue , Bodø Spektrum , i Nasjonale sammenhenger . Vi har allerede<br />
arrangert 10 landskamper i Bodø.<br />
• Samfunnsøkonomisk fornuftig - BHK er en breddeklubb som rekrutterer barn og ungdom til<br />
idretten . Pr. i dag har vi 400 medlemmer i ungdomsavdelingen.<br />
• Vi rekrutterer unge studenter til byen, som spiller håndball ved siden av, og som velger Bodø<br />
som studentby, nettopp fordi dette håndball tilbudet finnes.<br />
• Byens næringsliv stiller opp med sponsorkroner til tross for finanskrisen. Hardt arbeid ut mot<br />
sponsorene gir resultater . Men vi er helt avhengig av også å få inn <strong>offentlig</strong>e midler for å berge<br />
den videre drift av klubben.<br />
• I fjor brukte klubben kr. 535.000,- til leie av kommunale areal.<br />
• Det koster å arrangere flotte kamper . Klubben har selv måtte dekke leie av nødvendig<br />
lydanlegg gjennom hele fjorårs sesongen , da Bodø Spektrum ikke så seg råd til å investere i<br />
nytt utstyr før våren 2009. Vi ønsker å beholde dagens billettpriser slik at kampene kan være<br />
et tilbud i alle lag av befolkningen.<br />
• Vi ønsker å vise resten av Norge at vi kan hevde oss i nasjonal topphåndball, selv om man<br />
har adresse i Bodø.<br />
• Reiseutgiftene for oss som nord-norsk klubb i eliteserien er høye. I fjor brukte vi kr.<br />
1.150.000,- bare til å dekke reisene våre på elitelaget. Andre klubber vi konkurrerer med har til<br />
sammenligning et reisebudsjett på under halvparten . Beklageligvis har man enda ikke fått til<br />
en rettferdig reisefordeling i regi av Norges Håndballforbund.<br />
• Klubben sysselsetter i dag 5 hele årsverk , samt 15 deltidsstillinger.<br />
• Klubbens dugnadsinnsats er uvurderlig.<br />
• All handel skjer med det lokale næringsliv.<br />
Klubben har ingen andre lån eller utestående avgifter til det <strong>offentlig</strong>e.<br />
Vi har selvfølgelig egen skattetrekkskonto og vi har eget regnskapsbyrå, Din Regnskapspartner<br />
v/Anne Lise Solvang.<br />
Vedlegger årsregnskapet for 2008 for BHK samt budsjett for 2009 for avd. elite.<br />
Legger også med regnskapsrapport pr. 30. 6 som viser at VI ER PÅ RIKTIG VEI.<br />
Vi håper virkelig at Bodø kommune ser verdien av å ha et håndballag i elite-serien og ser frem til<br />
positiv behandling.<br />
Med vennlig hilsen<br />
Grethe Monica Fjæ<br />
Daglig leder<br />
Bodø Håndballklubb<br />
Telefon 99296930<br />
e-post: grethe @bhk.no<br />
Side 122
Team Bodø KF<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
11.11.2009 62912/2009 2008/5450 C20<br />
Saksnummer Utvalg<br />
Møtedato<br />
09/146 Formannskapet 23.11.2009<br />
EM fotball 2016 - Invitasjon til å delta som vertsby for Base<br />
Camp<br />
Sammendrag<br />
Bodø kommune ble i brev av 30.09.då fra Norges Fotballforbund (NFF) invitert til å delta på<br />
seminar om Base Camp fredag 16. oktober då på Værnes. På dette seminaret orienterte NFF at<br />
Bodø er valgt som en av 24 steder i Norge til å bli vertsby for Base Camp under fotball EM 2016.<br />
Det vil ifølge tilsendt materiell fra NFF totalt påløpe 50.000,- kroner i utgifter for Bodø som Base<br />
Camp by. For Bodø vil denne kostnaden være knyttet til oppgradering av naturgresset på<br />
Mørkvedlia Idretttspark. Byen og regionen må dersom EM skal arrangeres i Norge/Sverige, komme<br />
tilbake til om den skal markedsføre seg som Base Camp by overfor aktuelle nasjoner.<br />
Saksopplysninger<br />
I forbindelse med Norges Fotballforbunds søknad om å arrangere EM i fotball 2016 (EURO 2016)<br />
sammen med Sverige, skal Norge foreslå 24 stadioner og hoteller som kan utgjøre base for<br />
spillerne og deres støtteapparat under turneringen i de dagene de ikke spiller kamp. For å<br />
sikre at lagene får anledning til best mulig forberedelser innenfor kampene stilles det høye krav<br />
både til overnattingsstedets fasiliteter og stadionanleggets utforming.<br />
Delprosjekt Base Camps i NFF har i samarbeid med daglige ledere i kretsene og sentrale<br />
ressurspersoner i NFF og Ullevaal Stadion kommet frem til 24 steder som kan være potensielle<br />
Base Camps under Euro 2016. Dette er basert på en vurdering av flyplasser, hoteller og<br />
treningssentre. Bodø er et av stedene som er valgt som vertsby for Base Camp.<br />
Lagene vil ankomme Base Camps senest fem dager før turneringen starter. Lengden på oppholdet<br />
vil variere. Alle lagene vil som et minimum bo der i gruppespillperioden; dvs omkring tre uker.<br />
Oppholdsperioden vil variere i forhold til hvor lenge lagene er med i turneringen; totalt fra tre til<br />
seks uker.<br />
I søknaden om EM 2016 til UEFA som har søknadsfrist 15. februar 2010, skal det foreslås og<br />
omtales 24 Base Camps i Norge og 24 i Sverige. Lagene velger selv hvor de vil bo. Det er totalt 24<br />
landslag som deltar i EM 2016.<br />
Endelig fastsettelse av Base Camps skjer i etterkant av at Sverige og Norge eventuelt er blitt tildelt<br />
EURO 2016, nærmere bestemt høsten 2015. I løpet av høsten 2015 vil det bli utarbeidet en felles<br />
Side 123
katalog som beskriver tilbudet i ulike Base Camps. De deltakende nasjonene bruker katalogen for<br />
utvelgelse av Base Camps. Det er vanlig praksis å velge Base Camps i det landet laget spiller sine<br />
innledende gruppespillskamper, men det er samtidig mulig å velge det andre landet. I tillegg er<br />
deltakende nasjoner ikke forpliktet til å velge fra katalogen. I praksis innebærer dette en mulighet<br />
for at flere nasjoner velger Sverige fremfor Norge og omvendt. Det blir viktig å markedsføre sin by<br />
godt i kalalogen og ellers med diverse tiltak. Erfaringsmessig skjer valg av Base camps i perioden<br />
fra august 2015 til mars 2016.<br />
Det er også ønskelig med gode avkoblingsmuligheter i Base Camp byene, dvs gode og varierende<br />
aktivitetstilbud.<br />
Forankring og krav fra NFF<br />
Det kreves at vertskapet for Base Camps skal forankres i kommunen fordi kriteriene kan endres<br />
frem mot 2016. I følge NFF er dette en konsekvens av naturlig utvikling av flyplasser, hoteller og<br />
treningssentre over tid. Det er også viktig at kommunene er inneforståtte med utvelgelsen slik at<br />
UEFA etter mottak av søknaden og frem til vedtak 27. mai 2010 skal kunne henvende seg til<br />
potensielle steder for Base Camp og få bekreftet at disse stedene er klare til å påta seg oppgaven<br />
innenfor de krav UEFA stiller.<br />
Det er krav om maksimum en time reisetid fra flyplass til Base Camp hotellet og maksimum 20<br />
minutter med buss fra hotell til treningssenteret.<br />
Det kreves allerede i november då garanti fra hotell på reservasjon av minimum 70 rom av 5 eller 4<br />
stjerners rom etter tysk standard. Radisson Blu Hotel Bodø har utstedt slik garanti.<br />
Det kreves også at stadioneier dvs Bodø/Glimt utsteder intensjonsavtale for anleggsleie under<br />
mesterskapet. Det kreves at Base Camp byene har anlegg med minst 2.000 sitteplasser. Lagene skal<br />
ha mulighet for å gjennomføre lukkede treninger hvis det er ønskelig. NFF har beregnet at de totale<br />
kostnader for tilrettelegging av anlegg i Bodø blir 5 040 000,- kroner. NFF forutsetter at staten skal<br />
dekke alle kostnadene unntatt alle kostnadene til reservebane. Omlegging fra kunstgress til<br />
naturgress og tilbake er beregnet til 4 500 000,- kroner. Tildekking for lukkede treninger 40.000,-<br />
kroner og utstyrsmaskin for naturgresset 400.000,- kroner. Det er beregnet en kostnad på 100.000,-<br />
kroner til reservebane. 50% av disse kostnadene må dekkes lokalt slik at kostnaden for Bodø<br />
kommune blir 50.000,- kroner. I Bodø vil naturgresset på Mørkvedlia Idrettspark bli reservebane.<br />
NFF vil gjennomføre besøk til alle foreslåtte Base Camps i perioden frem til 15. februar 2010 for å<br />
kvalitetssikre nødvendige tiltak for tilrettelegging av anleggene.<br />
Vurderinger<br />
Bodø bør være positiv til å bli Base Camp by under et eventuell fotball EM i 2016. Bodø<br />
tilfredsstiller alle de krav som UEFA stiller for å bli vertskap for Base Camp.<br />
De totale kostnadene for Bodø er beregnet til å bli 50.000,- kroner for oppgradering av naturgresset<br />
på Mørkvedlia Idrettspark.<br />
Radisson Blu Hotell har utstedet garanti for å ha 70 rom disponibel til et lag i 2016.<br />
Det kreves også at stadioneier dvs Bodø/Glimt utsteder intensjonsavtale for anleggsleie.<br />
Side 124
Visit Bodø vil tilpasse utredningen ”Kort om vertsbyen Bodø” som vi utarbeidet under<br />
konkurransen om å bli vertsby til EM 2016 til Base Camp kravene. Vi vil i denne markedsføre<br />
regionen og gi en grundig og god presentasjon av de aktivitetstilbud vi kan tilby.<br />
Base Camps vil under EM få besøk av supportere av de landslag som oppholder seg på stedet og det<br />
vil ha positive ringvirkninger på turisme og næringsliv.<br />
Forslag til vedtak:<br />
1. Bodø kommune tar i<br />
mot tilbudet fra NFF<br />
om å bli en av Norges<br />
24 Base Camp byer<br />
under et eventuell<br />
fotball EM i<br />
Norge/Sverige 2016.<br />
2. Kommunen ønsker å<br />
være Base Camp by<br />
basert på de<br />
forutsetninger som<br />
NFF har beskrevet og<br />
med forbehold om at<br />
hotell og anleggseier<br />
utsteder nødvendige<br />
garanti og<br />
intensjonsavtale.<br />
3. Bodø ønsker både NFF<br />
og UEFA velkommen<br />
til å inspisere og<br />
vurdere våre fasiliteter<br />
som Base Camp by.<br />
Svein Blix<br />
Rådmann<br />
Saksbehandler: Anne-Britt Norø<br />
Utrykte vedlegg:<br />
Brev fra NFF datert 30. september då med invitasjon til å delta som vertsby for Base Camp<br />
NFFs udaterte utredning vedr tilskuddsbehov knyttet til tilrettelegging for Base Camps<br />
Side 125
Kulturkontoret<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
05.10.2009 54994/2009 2009/695 L32<br />
Saksnummer Utvalg<br />
Møtedato<br />
09/147 Formannskapet 23.11.2009<br />
Nye adressenavn i Bodø<br />
Saksopplysninger<br />
Vei- og Stedsnavnutvalget er kommunens eget utvalg som skal behandle adressenavn/lokalnavn, og<br />
Bodø formannskap er delegert myndighet når kommunen skal vedta navnene.<br />
Utvalget består av: Viggo Eide, leder, Ida Maria Pinnerød og Hans-Jacob Engen.<br />
Lov om stedsnavn: Skrivemåten skal følge gjeldende rettskrivingsprinsipp for norsk. Derfor retter<br />
navneforslagene seg etter Stedsnavntjenesten for norske navn i Nord-Norge sin tilråding.<br />
Vei- og Stedsnavnutvalgets forslag til nye adressenavn i Bodø:<br />
Kommunale institusjoner som skal ha navn,<br />
Villa Vekst, psykiatrisk dagsenter, Torvgata 18. Institusjonen har selv foreslått navnet som<br />
de nå har brukt en stund. De mener at navnet skal bidra til å inspirere både brukere og<br />
ansatte i den gamle villaen i Torvgata. Bodø formannskap har tidligere behandlet og vedtatt<br />
dette navnet, PS 09/87. Stedsnavntjenesten sier i sin tilråding at Villa vekst eller Villa Vekst<br />
kan brukes.<br />
Sølvsuper helse- og velferdssenter, eventuelt Sølvsuper sykehjem. Kommunalt sykehjem,<br />
Vebjørn Tandbergs vei.<br />
Jorunn Anda Aronnsen, leder av det nye sykehjemmet skriver: Forslaget om navn til den<br />
nye institusjonen synes vi var en meget god ide – Sølvsuper. Det ga mange flotte muligheter<br />
for videre navnevalg internt i institusjonen og radioverdens terminologi gir også muligheten<br />
for å benytte de metaforiske virkemidlene.Under hele prosjekttiden har vi lagt vekt på at<br />
dette skal være en institusjon som skal være åpen også for nærmiljøet. I forbindelse med<br />
bygging av ny institusjon på hovdejordet B4, vil mange personer få merke endringer i<br />
hverdagen. Først og fremst målgruppene institusjonen bygges for og deres pårørende og<br />
øvrige nettverk. Men også befolkningen i bydelen rundt vil merke det nye bygget.<br />
Navnevalget vil i denne sammenhengen ha stor betydning for hvem som vil føle seg som<br />
naturlige brukere og gjester i bygget. Derfor mener vi at ordet ”sykehjem” i dette tilfellet<br />
ikke vil være noe godt valg. Dette huset skal ivareta og tilby svært mange ulike funksjoner<br />
som har med helse og velferd å gjøre. Navnet er det første som må gjenspeile innholdet.<br />
Forslag til navn: Sølvsuper Helse- og Velferdssenter.<br />
Stedsnavntjenesten sier: Vi tilrår skrivemåtene Sølvsuper sykehjem og Sølvsuper helse- og<br />
velferdssenter. Sistnevnte navn gir kanskje assosiasjoner om et senter som er mer åpent for<br />
andre enn de som bor der enn ordet ”sykehjem”.<br />
Side 126
Bratten aktivitetspark, har opplæring i trafikksikkerhet som hovedmål, men driver også<br />
med mange andre aktiviteter for ungdom. Navnet Bratten er nå innarbeidet etter lang tids<br />
positiv drift og omtale. Navnet Bratten har nå fått en positiv klang. – Tidligere forbandt<br />
bodøværingene navnet helst med søppel og skrot, rotter, og stygg lukt.<br />
Gangveien mellom Knaplund og Tuv:<br />
Hans-Jakobveien, navnet er etter Hans-Jakob Engen. Engen var i mange år pådriver for å<br />
få bygget gang- og sykkelveien mellom Tuv og Knaplund. Saltstraumen lokalutvalg ønsker<br />
at dette navnet skal brukes. Alternativt Hans-Jakobs vei.<br />
Vei- og Stedsnavnutvalget, ved leder Viggo Eide og medlemmet Ida Maria Pinnerød, er<br />
enig med lokalutvalget om at dette navnet skal brukes på gangveien.<br />
Hans-Jacob Engen fratrådte utvalget under behandlingen av saken.<br />
Kommunale veier:<br />
Skipperveien, nytt boligområde i Bodøsjøen – Alstad. Vei 1208. Her følges tradisjonen fra<br />
tidligere av med veier som har maritimt inspirerte navn. Vei 1207 får et veinavn som<br />
tidligere er tildelt området: Åttringen. Begge veiene har en felles forbindelse fra/til<br />
Bodøsjøveien og Garnveien.<br />
Styrmannsveien, Bodøsjøen. Vei 1206, som går fra Bodøsjøveien og forbi Tiriltoppen<br />
barnehage.<br />
Skeidtoppen, Skeidhaugen. Vei 1203. Den sørlige delen av haugen. Kommunen har fått<br />
innspill fra en beboer om å bruke navnet ”Skeidalstoppen”. Vei- og Stedsnavnutvalget<br />
mener imidlertid at Skeidtoppen passer bedre, og gir en mer riktig beskrivelse av området<br />
veien ligger i.<br />
Martha Støvers vei, Støvermarka. Vei 1204. Marta Støver var aktiv på flere områder på<br />
Innstranda. I Bodin Bygdebok II – 4 om Instranda står det skrevet om henne: Marta Støver<br />
var en av de store tradisjonsbærerne på Innstranda. Hun var levende interessert i<br />
slektshistorie, og kunne regne opp forfedrene sine helt tilbake til Briksvær godt ned på<br />
1700-tallet.<br />
Talestasjonen, Støvermarka. Vei 1205. I bygdebok står det skrevet: Alt i 1899 var det<br />
kommet rikstelefon på Bertnes, og i 1912 ble denne ”talestasjonen” flyttet til Støver – til<br />
bnr. 4, der Martha Støver kom til å fungere som bestyrer helt fram til 1949.<br />
Åssjøen, Åsen/Ner-Nystad, nedenfor R 80 ved sjøen. Vei 1209. Navnet Åssjyen ble brukt<br />
om dette området. Navnet er av forskjellige grunner i ferd med å forsvinne som<br />
”lokalnavn”. Derfor mener utvalget at det er fint at det kan videreføres som adressenavn.<br />
Sildstengveien, Hopen. Fra R 80 og over jernbanebrua. Hopen er virkelig ”sildegrenda” i<br />
Bodø. I Sildvågen har folk fra både fjern og nær gjort mangt et godt sildevarp. Silda var<br />
særdeles viktig for den velstand og rikdom flere av gårdene i og rundt Hopen kunne vise til<br />
tidlig på 1900-tallet.<br />
Heibakken, Oddan, Løding. En del av den nå ”gamle” kystriksveien fra Oddan mot<br />
Ersvika. Her er det vel 17 husstander. Kommunen har fått en henvendelse fra beboerne om<br />
adressenavn, og som ønsker dette navnet. De mener at navnet er i tråd med lokal tradisjon i<br />
området. Bakketoppen som er starten på området blir kalt Heienden.<br />
Johan Iversens vei, Straumøya. Vei 1210. Ligger i et lite boligområde noen få hundre<br />
meter fra Saltstraumbrua. Johan Iversen var den siste husmann i ”Straumvika”. Han var<br />
kjent som mirakelmann og helbreder. Syke fra hele Salten kom til ham for å få hjelp. Han<br />
døde i 1943. Forslagsstiller er Herleif Løkås, eier av gården ”Straumvik” på Straumøya.<br />
Lokalutvalget støtter forslaget.<br />
Side 127
Forslag fra Ros velforening i Misvær:<br />
Rosveien, Misvær. Ros er navnet der veien slutter, hentet fra utskiftinga i 1919.<br />
Hellbursveien, Misvær. Etter elva som heter Hellburselva (´heill).<br />
Lappkjerringveien,Misvær. Fra utskiftinga i 1919 finner vi ”Lapkjærringstenen”. Den er<br />
lokalisert til ei ur like ved veien som skal navnesettes.<br />
Konklusjon og anbefaling<br />
Adressenavnenes skrivemåte følger rettskrivingsprinsippene for norsk, og retter seg etter<br />
Stedsnavntjenestens tilrådinger.<br />
Vei- og Stedsnavnutvalget mener at navnene som legges fram er gode adressenavn, og anbefaler<br />
Bodø formannskap å fatte følgende:<br />
Forslag til vedtak<br />
Med bakgrunn i Bodø kommunes delegasjonsreglement og Vei- og Stedsnavnutvalgets anbefaling<br />
fatter Bodø formannskap følgende vedtak :<br />
Navn på kommunale institusjoner/virksomhet: Villa Vekst, Sølvsuper helse- og velferdssenter og<br />
Bratten aktivitetspark.<br />
Gang- og sykkelvei: Hans-Jakobveien.<br />
Kommunale veier: Skipperveien, Styrmannsveien, Skeidtoppen, Martha Støvers vei,<br />
Talestasjonen, Åssjøen, Sildstengveien, Heibakken, Johan Iversens vei.<br />
Veier i Misvær: Rosveien, Hellbursveien, Lappkjerringveien.<br />
Saksbehandler: Hans Henrik Nordhus<br />
Trykte vedlegg:<br />
ingen<br />
Svein Blix<br />
rådmann<br />
Arne Øvsthus<br />
kommunaldirektør<br />
Utrykte vedlegg:<br />
Tilrådinger fra Stedsnavntjenesten for norske navn i Nord-Norge<br />
Side 128
Stedsnavntjenesten for norske navn i Nord-Norge<br />
Bodø kommune<br />
Kulturkontoret<br />
Postboks 319<br />
8001 Bodø<br />
REF. VÅR REF. DATO<br />
29/2009-3 30.10.2009.<br />
Tillegg til endelig tilråding for vegnavn, Bodø<br />
Vedlagt er revidert navneskjema for denne navnesaken.<br />
Siden det viste seg at et av navnene ikke kom med i tilrådinga, kommer her et lite tillegg til<br />
endelig tilråding for vegnavn og navn på institusjoner i Bodø kommune.<br />
Vi tilrådde skrivemåten Villa vekst, men har kommet fram til at dette navnet likevel må kunne<br />
skrives Villa Vekst. En av konsulentene har vært i tvil om hvordan dette navnet vil fungere som<br />
navn på institusjonen. Ettersom det er et originalt navn, høres det dermed litt uvant ut i første<br />
omgang.<br />
Hvilket navn som skal velges for sykehjemmet må være opp til kommunen selv. Vi tilrår<br />
skrivemåtene Sølvsuper sykehjem og Sølvsuper helse- og velferdssenter. Sistnevnte navn gir<br />
kanskje assosiasjoner om et senter som er mer åpent for andre enn de som bor der enn ordet<br />
”sykehjem”.<br />
Hvis Hans-Jakob skrives med bindestrek bør det kanskje bli Hans-Jakobveien eller Hans-<br />
Jakobs vei. Ellers må vi minne om at man ofte er litt forsiktige med å kalle opp veger etter<br />
nålevende personer.<br />
For øvrige tilrådinger, se tilrådingsbrev datert 26.10., og navneskjema.<br />
Dersom ikke annet er sagt, er tilrådingene gitt ut fra § 4, 1. ledd, 1.og 2. setning i lov om<br />
stadnamn: ”Dersom ikkje anna er fastsett i denne lova, skal det ved fastsetjing av skrivemåten av<br />
stadnamn takast utgangspunkt i den nedervde lokale uttalen. Skrivemåten skal følgje gjeldande<br />
rettskrivingsprinsipp for norsk og samisk.”<br />
ADRESSE TELEFON E-POST INTERNETT<br />
Det humanistiske fakultet 77 64 42 78 astrid.sann.evensen@hum.uit.no www.sprakradet.no<br />
Universitetet i Tromsø<br />
9037 Tromsø<br />
Side 129
Vi minner om retten til å klage på vedtak etter § 10 i lov om stadnamn, og om at endelige vedtak<br />
skal meldes til Sentralt stedsnavnregister v/fylkeskartkontoret til Statens kartverk, jf § 12 i loven<br />
og forskriftene § 15. Vedtaket skal også meldes til Stedsnavntjenesten og andre som er part i saka.<br />
Ta kontakt hvis dere har spørsmål om saka, eller trenger nærmere informasjon om saksgangen i<br />
navnesaker.<br />
Vennlig hilsen<br />
Eva Forsaa Mikkelsen<br />
(sign)<br />
navnekonsulent<br />
Finn Myrvang<br />
(sign)<br />
navnekonsulent<br />
Astrid Sann Evensen<br />
sekretær<br />
Vedlegg:<br />
Navneskjema<br />
Gjenpart:<br />
Statens kartverk Bodø, 3507 Hønefoss<br />
Side 130
Side 131
2 8 OKT 2009<br />
Språkf<br />
Stedsnavntjenesten for norske navn i Nord-Norge<br />
Bodø kommune<br />
Kulturkontoret<br />
Postboks 319<br />
8001 Bodø<br />
REF. VÅR REF.<br />
29/2009-2<br />
DATO<br />
26.10.2009.<br />
Endelig tilråding for vegnavn, Bodø<br />
Vedlagt følger navneskjema i ovennevnte sak.<br />
I navnet Villa vekst skal andre navneledd skrives med liten bokstav etter rettskrivinga. Vil tilrår<br />
skrivemåten Villa vekst. SØlvsuper sykehjem: skrivemåten er helt grei. Begge navna er<br />
oppfinnsomme kreative navn, med gode ordspill.<br />
Hansjakobveien skal skrives Hans Jakob-veien eller Hans Jakobs vei . Hansjakobveien blir<br />
svært vanskelig å lese, og det kan leses som Han sjakob-veien. Eventuelt velge Engen- veien.<br />
Åssjyen: Etter norsk rettskriving skal navnet skrives Åssjøen. Andre steder med uttalen -sjyen i<br />
Nordland skrives også -sjøen. Eksempler er Rissjøen, Steinesjøen, Straumsjøen, Vinjesjøen.<br />
Hellbursveien, ikke Helbørs-, siden det heter Hellburselva (' heill). Lapkjærringveien: Etter<br />
norsk rettskriving i dag blir skrivemåten Lappkjerringveien, i tråd med navn som Lappkjerringa,<br />
Lappkjerringkjelda, Lappkjerringura.<br />
For de øvrige navna er skrivemåten grei.<br />
Dersom ikke annet er sagt, er tilrådingene gitt ut fra § 4, 1. ledd, Log 2. setning i lov om<br />
stadnamn: "Dersom ikkje anna er fastsett i denne lova, skal det ved fastsetjing av skrivemåten av<br />
stadnamn takast utgangspunkt i den nedervde lokale uttalen. Skrivemåten skal fØlgje gjeldande<br />
rettskrivingsprinsipp for norsk og samisk. "<br />
Vi minner om retten til å klage på vedtak etter § 10 i lov om stadnamn, og om at endelige vedtak<br />
skal meldes til Sentralt stedsnavnregister v/fylkeskartkontoret til Statens kartverk, jf § 12 i loven<br />
og forskriftene § 15. Vedtaket skal også meldes til Stedsnavntjenesten og andre som er part i saka.<br />
Ta kontakt hvis dere har spørsmål om saka, eller trenger nærmere informasjon om saksgangen i<br />
navnesaker.<br />
ADRESSE I TELEFON I E-POST I INTERNETT<br />
Det humanistiske fakultet 77 64 42 78 astrid. sann .evensen @hum.uit.no www .sprakradet.no<br />
Universitetet i Tromsø<br />
9037 Tromsø<br />
Side 132
Vennlig hilsen<br />
Eva Forsaa Mikkelsen<br />
(sign)<br />
navnekonsulent<br />
Finn Myrvang<br />
(sign)<br />
navnekonsulent<br />
Astrid Sann Evensen<br />
sekretær<br />
Vedlegg: Navneskjema<br />
Gjenpart :<br />
Statens kartverk Bodø, 3507 Hønefoss<br />
Side 133
STATENS NAVNEKONSULENTER/NAMNEKONSULENTAR<br />
NAVNESAK nr: 2912009 KOMMUNE (nrognavn ): 1804BodØ KARTBLAD:<br />
Nr Koordinat Område Objekttype Evt. skrivemåte - Skrivemåte (r) i HØringsuttalelser Tilråding Vedtak Merknader/ Begrunnelse<br />
Angi datum Angi evt. alternativ <strong>offentlig</strong> bruk Angi kilde fra navne-konsulentene Vedtaksinstans er (L=lov om stadnamn,<br />
og system GAB-id.nr Angi kilde Angi kilder E=eier/fester Statens kartverk om F =forskriftene)<br />
Ø= (gnr, bnr, S=synfaring N5=Økonomisk K=kommunen ikke annet er angitt Evt. henvisning til<br />
N= adr.kode, H=hydr. orig. kartverk L=lokale K=kommunen fØlgeskriv<br />
gatekode) B=brev osv N50=Norge 1:50000 organisasjoner Fk=fylkeskommune<br />
Angi språk hvis Dnl=Den norske los O=andre <strong>offentlig</strong>e n<br />
samisk el. finsk S=sjØkart osv instanser V=Vegvesenet<br />
Ry=Kystverket osv<br />
psykiatrisk Villa Vekst Villa vekst K<br />
dagsenter<br />
2 sykehjem Sølvsuper Sølvsuper sykehjem K Eventuelt bruke lokalt stedsnavn?<br />
s keh'em<br />
3 senter for Bratten Bratten K Fint at lokalt navn videreføres.<br />
opplæring i aktivitetspark aktivitetspark<br />
trafikksikker<br />
-het<br />
4 gangvei Hansjakobveien Hans Jakob-veien K Navnet blir vanskelig å lese når det skrives<br />
i ett ord.<br />
5 veinavn Skipperveien Ski erveien K<br />
6 veinavn Styrmannsveien Styrmannsveien K<br />
7 veinavn Skeidtoppen Skeidtoppen K<br />
8 veinavn Martha StØvers Martha Støvers vei K<br />
vei<br />
9 veinavn Talestasjonen Talestasjonen K<br />
10 veinavn ss en ss Øen K<br />
11 veinavn Sildstengveien Sildstengveien K<br />
12 veinavn Heibakken Heibakken K<br />
13 veinavn Johan Iversens Johan Iversens vei K<br />
vei<br />
14 veinavn Rosveien Rosveien K<br />
15 veinavn HelbØrsveien Helbursveien K<br />
16 veinavn Lapkjærring- Lappkjerringveien K Etter lov om stadnavn skal en ikke bruke<br />
veien/<br />
gamle arkaiske skrivemåter, når de er i<br />
Lappkjærring-<br />
strid med uttalen og rettskrivinga.<br />
veien<br />
(NASKJBO2.DOC)<br />
Side 134
Eiendomskontoret<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
26.10.2009 59743/2009 2009/6914<br />
Saksnummer Utvalg<br />
Møtedato<br />
09/148 Formannskapet 23.11.2009<br />
Forespørsel om avhending av svømmehallen- ANS Anderson<br />
Sammendrag<br />
Svømmehallen i Rensåsparken foreslås håndgitt til ANS Anderson ved Ragnvald Anderson med<br />
sikte på utvikling og salg av bygget. Det foreslås at håndgivelsen gis i ett år med rett til ett års<br />
forlengelse. Ragnvald Anderson presenterer prosjektet ”en kulturbasert næringshage- klubbhotell”.<br />
Prosjektet er en videreføring av det prosjektet som formannskapet tidligere har tatt stilling til i<br />
forbindelse av etterbruken av svømmehallen i 2005-2006.<br />
Saksopplysninger<br />
Bakgrunn:<br />
ANS Anderson ved Ragnvald Anderson søker i brev av 01.10.09 om opsjon på å utvikle og deretter<br />
kjøpe svømmehallen, jf vedlagte søknad (dok 1).<br />
Ragnvald Anderson var en av to søkere som i 2005 søkte om å utvikle og kjøpe svømmehallen,<br />
etter at formannskapet i vedtak av 09.03.05 (sak 05/18) vedtok å arbeide videre med etterbruk av<br />
svømmehallen med sikte på salg.<br />
Ragnvald Anderson var den gang i kompaniskap med Torkel Johnsen og Tim Ringberg. Tord<br />
Kolstad og Geir Are Jensen var den andre interessegruppen som fikk håndgitt svømmehallen for<br />
videre bearbeiding av prospektet ARTIC kunsthall.<br />
Formannskapet fattet den 10.05.06 følgende vedtak (sak 06/68):<br />
1. Etterbruk av Svømmehallen frikobles fra spørsmålet om boligbygging i Rensåsen.<br />
2. Svømmehallen håndgis ut 2006 til interessegruppen Kolstad/ Jensen for en videre<br />
bearbeiding av prospektet ARTIC kunsthall.<br />
3. En økonomisk medvirkning fra Bodø kommunes side i etablering og drift av en kunsthall av<br />
internasjonal klasse vurderes i forbindelse med langtidsbudsjettet.<br />
Det ble ikke aktuelt for Kolstad/ Jensen å realisere ARTIC kunsthall. Forutsetningen for kunsthallen<br />
var at prosjektet ble finansiert ved boligbygging. Bystyret vedtok den 07.09.06 kommunedelplan for<br />
sentrum og vedtok særskilt at det ikke åpnes for boligbygging i Rensåsparken.<br />
Side 135
Konseptet som Ragnvald Anderson nå presenterer er i utgangspunktet det samme som i 2005 når<br />
det gjelder kulturdelen, men i tillegg er dagens utviklingsplaner basert på nærings- og<br />
boligutvikling, jf. vedlagte prospekt (dok 2).<br />
Innholdet i søknaden:<br />
Idèkonseptet til Ragnvald Anderson er å utvikle en kulturbasert næringshage- klubbhotell.<br />
De foreløpige planene for eiendommen er å utvikle en kulturdel, næringsdel og boligdel.<br />
1. Kultur<br />
Søker ønsker å samlokalisere virksomheter innenfor blant annet kulturell og kreativ næring.<br />
Videre tilby Bodøs lag og foreninger innenfor kunst, idrett mv et klubbhotell som innebærer<br />
felles kontorplass, møterom, resepsjon, regnskapsførsel, salgsareal, nettverk mv.<br />
2. Næringsdel<br />
Søker ønsker å utvikle en næringsdel i eksisterende bygg, samt anvende parkeringsplassen til et<br />
nytt næringsbygg. Næringsdelen vil være ett av to fundament for å finansiere prosjektet. Søker<br />
vil ikke opplyse hvilken næringsvirksomhet som er ønskelig, men ønsker å komplettere byggets<br />
øvrige innhold.<br />
3. Bolig<br />
Det andre vesentlige økonomiske fundamentet vil være en boligdel som kan legges på taket av<br />
eksisterende bygningsmasse eller over ny bebyggelse på eksisterende parkeringsplass.<br />
Anderson mener at svømmehallen er et signalbygg i Bodø. Han ønsker i størst mulig grad å bevare<br />
bygget og dens arkitektur, men gjøre endringer i byggets interiør. Søker har et sterkt ønske om å ta<br />
vare på, samt gi Bodøs befolkning et bygg å være stolt av. Det er også ønskelig fra søkers side å<br />
ivareta Rensåsparken, og blant annet inngå samarbeid med Parkenfestivalen om bruk av lokaler.<br />
Søker ønsker en opsjon på å kunne kjøpe svømmehallen etter at visse forhold er avklart, herunder<br />
regulering av eiendommen. Ved en eventuell opsjon kan han også videreutvikle ideene sine og<br />
presentere mer konkrete planer. Søker ønsker også at kommunen tar ansvar for bygningsmassen<br />
frem til eventuell overtagelse.<br />
Forhold til planverk:<br />
Kommunens tomt med svømmehallen er i henhold til kommunedelplan for sentrum (vedtatt av<br />
bystyret 07.06.09) regulert til friområde.<br />
Av plankartet er svømmehallen merket av som et selvstendig bygg som ikke omfatter<br />
parkeringsplassen. Bygget er regulert til allmennyttig formål. Parkeringsplassen og tilhørende tomt<br />
er regulert til friområde. Svømmehallen oppfattes som en del av Rensåsparken.<br />
Det er i bystyrets vedtak av 07.06.09 punkt 10 uttalt eksplisitt: ”Det åpnes ikke for boligbygging i<br />
Rensåsparken”.<br />
Side 136
Kommuneplanens arealdel (vedtatt av bystyret 18.06.09) § 1-9 lyder:<br />
”Alle grøntområder i byutviklingsområdet skal bevares, og det er ikke tillatt med nedbygging av<br />
slike områder. Forslag om bruk av grøntarealer til andre formål, krever utarbeidelse av ny<br />
reguleringsplan og utbygger må dokumentere at det foreligger tungtveiende grunner for<br />
omdisponering. Grøntområder over 100 m² skal ha et særlig vern. Korridorer mellom bebyggelsen<br />
og grøntområder og bebyggelsen og marka skal opprettholdes”.<br />
Andre uttalelser:<br />
Byplankontoret har kommet med uttalelse til søknaden.<br />
Byplankontoret er negativ til ”vanlig” næring i bygget (butikk, kontor ol) begrunnet med byggets<br />
beliggenhet og atkomst. Videre er byplankontoret i utgangspunktet skeptisk til ytterligere utbygging<br />
i området, inkludert utbygging av området som i dag benyttes til parkering. Dette med bakgrunn i<br />
bystyrets vedtak om omregulering av friområde og mangel på friareal i sentrum. Det uttales at<br />
dersom det blir aktuelt å vurdere bebyggelse på dagens parkeringsareal, vil plassering og utforming<br />
bli avgjørende. Så fremt krav til utomhusareal ikke løses med å privatisere parkareal, bør det kunne<br />
vurderes å omregulere dagens bygning til boligformål.<br />
Byplankontoret er forøvrig av den mening at også riving av den gamle svømmehallen bør vurderes,<br />
for å tilbakeføre området i sin helhet til friområdeformål i Rensåsparken. Til tross for at bygget har<br />
klare arkitektoniske og kulturhistoriske kvaliteter, er det ikke satt av til bevaring. Det betyr at<br />
endringer av bygget, inkludert riving, er ansett som en mulighet<br />
Dersom bygget beholdes, bør hoveduttrykket ivaretas. Det betyr at inngrep, herunder nye vinduer<br />
mv, anses kurant. Det innebærer også at det anses lite aktuelt å utforme et boligprosjekt oppe på<br />
taket. Dersom boligutvikling likevel skulle godkjennes, mener byplankontoret at eventuell bolig må<br />
utgjøre maks en etasje som er godt tilbaketrukket for å understreke form.<br />
Vurderinger<br />
Etter nedleggelsen av Bodø svømmehall i 2003, ble det i 2005 gjort et grundig arbeid i forbindelse<br />
med etterbruken av svømmehallen. Det ble annonsert etter mulige samarbeidspartnere, og ble lagt<br />
vekt på at en ”framtidig eier både kan presentere et idégrunnlag og dokumentere evne til å ta vare<br />
på og skape et positivt innhold i bygningsanlegget.”<br />
Det ble ikke realisasjon fra Kolstad og Jensen av deres planer for en kunsthall. Svømmehallen står<br />
fremdeles ubrukt og til dels for forfall. Problemstillingen om etterbruk av svømmehallen er på nytt<br />
blitt aktualisert ved at det er kommet inn en konkret søknad om utvikling og kjøp av svømmehallen.<br />
Bodø kommune bør ta en beslutning om etterbruk av svømmehallen, og står overfor følgende valg:<br />
1. Utvikle svømmehallen i egen regi<br />
2. Riving av bygget<br />
3. Salg i et åpent marked<br />
4. Direktesalg til interessent<br />
Når det gjelder alternativet å utvikle svømmehallen i egen regi, anses det ikke som aktuelt ut i fra de<br />
vurderingene som ble gjort ved behandlingen av i 2005. Kostnadene med oppgradering er store. Når<br />
det gjelder kulturbasert aktivitet bør kommunen konsentrere seg om utvikling av kulturkvartalet.<br />
Side 137
Det er et alternativ å rive bygningen og utvikle Rensåsparken og friområdet. Byplankontoret mener<br />
dette er en aktuell problemstilling. Selv om det ligger muligheter for å utvide parkområdet, er riving<br />
forbundet med kostnader. Det er tidligere blitt anslått at rivekostnadene vil beløpe seg til rundt<br />
5 millioner kroner.<br />
Eiendomskontoret mener at det er en bedre ressursutnyttelse å avhende bygget fremfor riving. I så<br />
fall gjenstår to alternativer.<br />
Det er et alternativ å forsøke å annonsere og selge svømmehallen i et åpent marked. En utlysning i<br />
et marked må basere seg på klare forutsetninger, og vil kreve en ny prosess som kommunen allerede<br />
har vært gjennom. Ved en slik fremgangsmåte vil det være en risiko for at det nedlegges mye<br />
ressurser uten at kommunen er garantert å få gjennomført en avhending av bygget.<br />
Rådmannen anser det derfor mest hensiktsmessig å benytte seg av muligheten ved at det er kommet<br />
en konkret søknad. Det som skiller Anderson fra andre eventuelle interessenter er at hans<br />
idékonsept er tidligere vurdert av formannskapet og ansett som interessant. Anderson presenterer et<br />
idégrunnlag som kan skape et positivt innhold i bygningsanlegget. Rådmannen anser det derfor<br />
riktig at vedkommende kan få sjansen til å utvikle sitt prosjekt ettersom den andre interessenten<br />
ikke klarte å realisere sitt prosjekt.<br />
Prosjektet har dog endret karakter og er avhengig av en omregulering. Det understrekes at det i<br />
denne omgang ikke tas stilling til den reguleringsmessige statusen ved bygget. Det er bystyret som<br />
eventuelt må ta stilling til om det skal tillates boligbygging og næringsutvikling i og ved<br />
svømmehallen. Rådmannen konstaterer at byplankontoret er skeptisk til ordinær næring og<br />
ytterligere utbygging i området.<br />
Konklusjon og anbefaling<br />
Rådmannen vil innstille på at ANS Anderson ved Ragnvald Anderson gis en håndgivelse på ett år<br />
til å utvikle sitt prosjekt. Det gis rett til ett års forlengelse av opsjonen.<br />
Det er bare selve bygget og parkeringsplassen som omfattes av håndgivelsen. Parkområdet som<br />
ligger omkring bygget skal ikke avhendes.<br />
For å ivareta EØS-avtalens forbud mot <strong>offentlig</strong> støtte til næringslivet må et eventuelt salg av<br />
svømmehallen basere seg på markedspris etter taksering etter omregulering.<br />
Kommunen legger ikke ned ressurser for å ivareta bygget i håndgivelsesperioden.<br />
Det kan ikke påregnes at kommunen bidrar økonomisk til prosjektet.<br />
I henhold til delegasjonsreglementet pkt. 2.5.1 tilrår jeg formannskapet å gjøre følgende vedtak:<br />
1. Svømmehallen håndgis til ANS Anderson frem til 31.12.10 for en videre bearbeiding av<br />
prosjektet kulturbasert næringshage- klubbhotell.<br />
2. Håndgivelsen kan administrativt forlenges etter 31.12.10 i ytterligere ett år.<br />
Side 138
3. Håndgivelsen omfatter kun bygget og parkeringsplassen.<br />
4. Det fastsettes ikke håndgivelsespenger.<br />
5. Et eventuelt salg skal skje til markedspris etter taksering etter omregulering.<br />
6. Kommunen legger ikke ned ressurser for å ivareta bygget i håndgivelsesperioden.<br />
7. Håndgivelsen er rent privatrettslig og innebærer ingen forhåndsbinding av kommunens<br />
<strong>offentlig</strong>rettslige myndighet etter plan- og bygningsloven eller annet lovverk.<br />
Saksbehandler: Kristine Trondsen<br />
Svein Blix<br />
rådmann<br />
Thor- Arne Tobiassen<br />
Eiendomssjef<br />
Trykte vedlegg:<br />
1 Søknad datert 01.10.09<br />
2 Prospekt<br />
Side 139
Side 140
Side 141
Side 142
Eiendomskontoret<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
30.10.2009 60811/2009 2008/4609 614<br />
Saksnummer Utvalg<br />
Møtedato<br />
09/149 Formannskapet 23.11.2009<br />
Bystyret 10.12.2009<br />
Presteboliger - avtale om forvaltning og vedlikehold<br />
Sammendrag<br />
Kommunens plikt til å holde tjenestebolig er nedfelt i Kirkelovens § 33:”Departementet kan<br />
pålegge en kommune å stille tjenestebolig til rådighet for geistlig embets- eller tjenestemann. Staten<br />
dekker i tilfelle kommunens utgifter etter regler fastsatt av kongen”. Med bakgrunn i bestemmelsen<br />
holder Bodø kommune i dag 3 presteboliger. Etter avtale inngått mellom Bodø kommune og<br />
fellesrådet, disponeres og forvaltes boligene av Bodø kirkelige fellesråd. Avtalen er sagt opp av<br />
Fellesrådet med virkning av 15. november d.å. Etter denne dato er det uavklart hvem som har<br />
ansvar for drift og vedlikehold av kommunale presteboliger. Det anbefales å inngå ny avtale med<br />
Bodø kirkelig fellesråd samt å øke overføringen med kr 50.000,-<br />
Saksopplysninger<br />
Fellesrådet pålegges etter avtale av 1998 å holde det bygningsmessige vedlikehold og utenomhus<br />
vedlikehold på et slikt nivå at det ikke forringer verdien av eiendommene. Videre skal fellesrådet<br />
besørge driftsutgifter som forsikring og kommunale avgifter, samt husleie i en av presteboligene<br />
som er borettslagsleilighet. Fellesrådet mottar årlig et tilskudd fra staten for dekning av utgiftene.<br />
Tilskuddet skjer etter felles standard for hele landet og tar ikke hensyn til boligprisene i det aktuelle<br />
området. For Bodø kirkelige fellesråd er de økonomiske rammer ikke tilstrekkelig til at avtalen med<br />
kommunen kan overholdes.<br />
Behovet for presteboliger har de senere årene minsket og antallet presteboliger er fra avtalen ble<br />
inngått i 1998, redusert fra 8 boliger til 3 boliger. Disse er:<br />
- Breivikveien 38<br />
- Innersvingen 24<br />
- Grønnåsen 32<br />
Fellesrådet har i løpet av de siste årene oppgradert boligen i Breivikveien 38, bla ved skifte av<br />
kjøkken, gulv og etterisolering av to vegger. Det gjenstår behov for etterisolering av de siste to<br />
vegger, samt skifte av vinduer. Kostnaden for nevnte utbedringer er kr. 150.000,-.<br />
Prestene som disponerer boligene betaler en husleie fastsatt av departementet. Husleien trekkes<br />
normalt av arbeidsgiver og betales til Opplysningsvesenets fond til finansiering av<br />
presteboligforvaltningen. Fellesrådet mottar et årlig tilskudd fra Opplysningsvesenets fond for<br />
finansiering av drift og vedlikehold av presteboliger. Bodø kommune forvalter øvrige utleieboliger<br />
etter selvkostprinsipp. Dvs at kapitalkostnader, drift og vedlikehold av boligmassen finansieres<br />
gjennom husleie krevd av leietakere.<br />
Side 142
Vurderinger<br />
For 2009 har Bodø kirkelige fellesråd mottatt et tilskudd, stort Kr. 279.549,- for finansiering av<br />
presteboligforvaltningen. Regnskap for 2008 viser at fellesrådet hadde totalt Kr. 400.000,- i driftsog<br />
vedlikeholdsutgifter. Av beløpet var kun Kr. 22.000,- brukt til vedlikehold av bygg. Differanse<br />
mellom tilskudd og utgifter viser at Fellesrådet ikke makter å innfri forpliktelser i hht avtale med<br />
kommunen.<br />
Det vurderes som hensiktsmessig at Fellesrådet fortsatt ivaretar oppgaven med forvaltning og<br />
vedlikehold av presteboligene. En ny avtale betinger dog at Fellesrådet gis økonomiske<br />
rammebetingelser avstemt mot oppgaven. Ved å øke overføringen fra kommunen til Fellesrådet<br />
med kr 50.000 pr år vil det oppnås et verdibevarende vedlikehold for presteboligene.<br />
Alternativt kan boligene forvaltes av kommunen og inngå i egen boligportefølje på ca 800<br />
utleieboliger. Tjenesteboliger med boplikt må ivaretas særskilt. Nødvendig vedlikehold i<br />
tjenesteboliger vil gå på bekostning av øvrige utleieboliger.<br />
Igangsatt rehabilitering av presteboligen i Breivikveien bør ferdigstilles. Det gjenstår etterisolering<br />
av to vegger samt skifte av enkelte vinduer. Kostnadene er beregnet til kr 150.000,-<br />
Konklusjon og anbefaling<br />
Forvaltning av presteboliger bør fortsatt skje i regi av Fellesrådet. Det inngås ny avtale som styrker<br />
årlig vedlikehold av boligene med kr 50.000,-. Overføring fra kommunen til fellesråd økes med<br />
tilsvarende beløp.<br />
Det anbefales at igangsatt rehabilitering av prestebolig i Breivikveien sluttføres innenfor en<br />
økonomisk ramme på kr 150.000,-<br />
Forslag til innstilling<br />
1. Det inngås ny avtale for forvaltning vedlikehold av presteboliger mellom Bodø kommune<br />
og Bodø kirkelig fellesråd. Avtalen innebærer økt overføring på kr 50.000,- fra kommunen<br />
til Fellesråd. Midlene skal uavkortet benyttes til verdibevarende vedlikehold.<br />
Avtaleperioden settes til 3 år.<br />
2. Igangsatt arbeid med rehabilitering av prestebolig i Breivikveien ferdigstilles innenfor en<br />
kostnadsramme på kr 150.000,-. Tiltaket finansieres gjennom låneopptak av kommunen.<br />
Saksbehandler: Hege Eivik Rasmussen<br />
Trykte vedlegg: Ingen<br />
Svein Blix<br />
Rådmann<br />
Thor-Arne Tobiassen<br />
eiendomssjef<br />
Side 143
Grunnskolekontoret<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
06.11.2009 62194/2009 2009/7177<br />
Saksnummer Utvalg<br />
Møtedato<br />
09/150 Formannskapet 23.11.2009<br />
Høringsuttalelse - NOU 2009:18 Rett til læring. Innstilling fra<br />
utvalget for bedre læring for barn, unge og voksne med<br />
særskilte behov.<br />
Sammendrag<br />
Midtlyngutvalgets innstilling, NOU 2009:18 Rett til læring, er ute på høring med frist 27.11.09.<br />
Saken inneholder forslag til høringsuttalelese fra administrativt nivå i Bodø kommune.<br />
Saksopplysninger<br />
Ved kongelig resolusjon av 29. juni 2007 oppnevnte Regjeringen Stoltenberg II utvalget for bedre<br />
læring for barn, unge og voksne med særskilte behov (Midtlyngutvalget). Utvalget fikk et meget<br />
omfattende mandat, og leverte på dette grunnlag omfattende forslag til endringer i forhold til<br />
systemet rundt rett til spesialundervisning og de systemer som sikrer at denne retten blir ivaretatt.<br />
Utvalgets mandat og forslag følger saken som trykte vedlegg.<br />
Høringsuttalelsen er utarbeidet på grunnlag av et relativt grundig arbeid i kommunens PP-tjeneste<br />
samt barnehage- og skoleadministrasjonen. Uttalelsen er således gitt ut fra et administrativt ståsted i<br />
kommunen. Lærerorganisasjonene, funksjonshemmedes organisasjoner, helsetjenesten og andre er<br />
selvstendige høringsparter.<br />
Forslag til uttalelse<br />
PP-tjenesten, skole- og barnehageadministrasjonen i Bodø kommune har drøftet NOU 2009:18 i<br />
flere runder. Forslagene har vært oppe til drøfting på flere av våre fellesarenaer. Vi har hatt<br />
presentasjon fra utvalgsmedlem Øystein Lund og i tillegg arbeidet individuelt med NOU’en i sin<br />
helhet.<br />
Vi har med interesse og forventning sett fram til utvalgets innstilling. Vi har merket oss den faglige<br />
bredden og tyngden i utvalget. Forslagene gir fokus på bedre organisering og effektiv ressursbruk<br />
for en helhetlig tiltakskjede for barn, unge og voksne med behov for spesialpedagogisk hjelp.<br />
NOU’en gir gode bidrag til viktige debatter rundt fagfeltet vårt. Vi vil på denne bakgrunn gi<br />
følgende tilbakemeldinger til NOU 2009:18.<br />
Det er gjort et utvalg av strategier og forslag som vil presenteres i delkapitlene under.<br />
Side 144
Strategi: Tidlig innsats og forebygging<br />
Vi merker oss at flere av forslagene allerede er etablerte rutiner i kommunen, for eksempel<br />
overgangsrutiner, språkkartlegging av førskolebarn og foreldresamtaler i barnehagen. Samtidig vil<br />
vi fremheve at vi støtter forslagene om felles prosedyrer for kontinuerlig og systematisk oppfølging<br />
og en sterkere forpliktelse for barnehage- og skoleeier i forhold til tidlig innsats fra sentralt hold.<br />
Forslaget om Læringsboka: forslaget om en felles og sammenhengende dokumentasjon støttes. En<br />
digitalisert, felles mal med ferdige headinger, vil kunne gjøre ”Læringsboka” til et hjelpeverktøy.<br />
Omfang, innhold, formål og personvernregler må avklares nærmere i forhold til forslaget. Vi anser<br />
det som viktig at kun nødvendig informasjon overføres, men fokuset må være på barnets mestring<br />
og utvikling. Vi anbefaler videre at det lages en oversiktelig veileder til læringsboka hvor formål og<br />
funksjon kommer klart fram.<br />
Positivt med en ressursbank for barnehager og skoler, med varierte verktøy som en støtte i<br />
oppfølgingen av barn og elever. F.eks oversikt over hvilke kartlegginger en bruker på ulike<br />
tidspunkt og tiltak som kan iverksettes umiddelbart. Dette vil kunne gi en kvalitetssikring av<br />
metoder og forebyggende innsatser. Dette er i tråd med kommunens satsning på tidlig intervensjon.<br />
Strategi: Rett til ekstra tilrettelegging i opplæringen<br />
Forslaget oppleves som et viktig tidsskille, hvor begrepene vi bruker kan være med å skape ny<br />
virkelighet. Endringen av begrepet kan gi en styrket forståelse av at det hele tiden er en opplæring<br />
som skal være tilpasset. For noen elever vil tilpasningen kreve ekstra tilrettelegging.<br />
Vi opplever ikke forslaget som en endring av rettigheten, men som en begrepspresisering. Vi forstår<br />
det som et forslag for å styrke inkluderingen, og som i større grad rommer mangfoldet i<br />
klasserommene. Samtidig erfarer vi i drøftinger at begrepsinnholdet bør presiseres nærmere, hvis<br />
lovendringen skal iverksettes.<br />
Endringen kan åpne for en endret arbeidsprofil for PP-tjenesten. Den forventes å gi større rom for å<br />
arbeide mer systemrettet. Både i forhold til det mer individrettede systemarbeidet og systemarbeid<br />
generelt i forhold til læringsmiljøet med fokus på pedagogiske og organisatoriske<br />
differensieringstiltak. Dette vil kunne øke kvaliteten på opplæringen slik at færre elever vil trenge<br />
ekstra tiltak. PP-tjenesten i Bodø ønsker å fremheve viktigheten av at svakheter i systemet som<br />
fører til at elever ikke får tilstrekkelig utbytte av undervisningen må rettes før det søkes etter årsaker<br />
hos den enkelte elev.<br />
Når ikke tiltak har gitt ønsket effekt i barnehage og skole, er det en selvfølge at en trekker inn faglig<br />
bistand fra PP-tjenesten og samhandler om den videre tilretteleggingen. At en i samarbeid kan fatte<br />
enkeltvedtak ut fra disse drøftingene, kan være positivt for å kunne utnytte den faglige hjelpa PPtjenesten<br />
kan bidra med på en mindre byråkratisk måte.<br />
Vi ønsker likevel å understreke følgende<br />
- forslaget må ikke svekke barnets individuelle rettigheter.<br />
- begrepet relevant kompetanse bør utdypes nærmere og spesialpedagogisk kompetanse bør<br />
vektlegges.<br />
- kriteriene for når det skal utarbeides sakkyndig vurdering må være helt klare. Det gjelder<br />
også begrensninger i forhold til hvilke handlingsrom skolen beveger seg innenfor uten<br />
sakkyndig vurdering. Krav til dokumentasjon av ekstra tilrettelegging, både gjennom<br />
referater, enkeltvedtak og plan for tilrettelegging, logg og vurdering. Dette gjelder både<br />
barnehage og skole.<br />
- IOP bør også lovfestes for barnehagebarn.<br />
Side 145
- Sakkyndig vurdering skal utarbeides når foresatte eller skolen/barnehagen krever det.<br />
Vi vil trekke fram at det er viktig at rett til ekstra tilrettelegging også hjemles i barnehageloven. Rett<br />
til ekstra tilrettelegging før opplæringspliktig alder må utformes i tråd med barnehagens særpreg og<br />
også omfatte de barn som ikke går i barnehage. Det bør foretas en gjennomgang av systemene rundt<br />
støtte til førskolebarn med særlige behov, noe som i dag finnes i to lovverk og med ulike<br />
finansieringssystemer.<br />
Våre erfaringer viser at å styrke ansvar og eierforhold overfor PP-tjenesten for skoleeier og<br />
barnehageeier, styrker samarbeid og helhetlige innsatser på kommunenivå. Viktig at det etableres<br />
tydelige samarbeidsrutiner og at rutinene forankres på barnehage og skoleeiernivå.<br />
Vi vil spesielt peke på at det er avgjørende for å lykkes med intensjonene at de sentrale overføringer<br />
til kommunene gir mulighet for å ivareta prinsippene om tilpasset og likeverdig opplæring og at det<br />
er rom for allmennpedagogiske styrkingstiltak innenfor den ordinære opplæringen.<br />
Strategi: PP-tjenesten og Statped tettere på<br />
Vi støtter forslaget om at PP-tjenesten og Statped skal være tettere på. Det er en klar målsetting at<br />
den faglige hjelpa skal være lett tilgengelig, fleksibel og komme innen rimelig tid. Men utvalget<br />
påpeker at Opplæringsloven ikke gir drahjelp til å avgrense det individrettede arbeidet. PPtjenestens<br />
kultur og tradisjon, lav kapasitet i tjenesten samt skolens bestillinger av sakkyndige<br />
vurderinger til PP-tjenesten vanskeliggjør endring mot en systemrettet arbeidsprofil. PP-tjenesten<br />
blir stående i et krysspress mellom individrettede og systemrettet arbeid.<br />
Dersom utvalgets ønske om å bruke frigjorte midler fra StadPed systemet for å styrke PP-tjenesten<br />
ute i kommunene skal oppnås, må de statlige styrkingsmidler øremerkes over tid. Styrkingsmidler<br />
som tilføres fra staten er sårbare ved rammebudsjettering.<br />
Det sees positivt på et 5-årig kompetanseutviklingsprogram for PPT og tjenestens<br />
samarbeidspartnere. Det anbefales å legge opp til en strukturering som tar hensyn til geografi(Nord-<br />
Norge) og at det stadig rekrutteres nye fagpersoner til pp-tjenesten. Dette vil medføre behov for<br />
rullerende planer/gjennomføringer. Kompetansehevingsprogrammet må sees i samarbeid med<br />
skoleeier og barnehageeier. Det anbefales en intensivert innsats de første 5 årene, men med planer<br />
for kontinuerlig oppfølging av kompetanseutviklingen også videre. Forskning knyttet til barn, unge<br />
og voksne med behov for ekstra tilrettelegging må styrkes. Forskningsmiljøene må utfordres til et<br />
tettere samarbeid med de sentrale aktørene i praksisfeltet og med et ansvar også for spredning av<br />
resultater i etterkant.<br />
Vi støtter forslaget om bruk av frigjorte midler fra avviklingen av sentre for sammensatte<br />
lærevansker, øremerkes regionsentrene. Vi mener det er positivt å samle kompetansen og at<br />
spisskompetanse overføres til regionssentrene. Vi forutsetter at en relativ andel av rammen tilfaller<br />
region Nord. Særlig viktig er det at det er tatt hensyn til de geografiske utfordringene i de tre<br />
nordligste fylkene ved at det foreslås opprettholdt en sentermodell. Slik vi ser det, er det nødvendig<br />
med et senter i hvert fylke. Vi understreker behovet for at statlig spisskompetanse videreutvikles på<br />
bakgrunn av de faglige behovene i de ulike regionene, og at tjenestetilbudene gis nær brukerne og<br />
kommunene. Tjenestene må i mye større grad komme nærmere brukerne og kommunene.<br />
Sammensetning av kompetanse må dekke behovene PP-tjenesten har. Et forpliktende samarbeid må<br />
utvikles mellom barnehage/skoleeiernivå og statpedsystemet.<br />
Vi støtter forslaget om at PP-tjenesten også hjemles i barnehageloven.<br />
Side 146
Enkeltforslag under andre strategier som vi støtter<br />
- Barnehage og skoleeiers forsterket ansvar for rutiner for samarbeid ved overganger.<br />
- Bestemmelsene om individuell plan hjemles i barnehageloven og opplæringsloven.<br />
- PP-tjenestens selvstendige rett til henvisning til BUP og HABU gjeninnføres.<br />
Konklusjon og anbefaling<br />
Det anbefales at formannskapet vedtar å sende overstående uttalelse som kommunenes<br />
høringsuttalelse til NOU 2009:18 Rett til læring<br />
Forslag til innstilling<br />
Formannskapet støtter framlagte høringsuttalelse og vedtar at denne sendes på foreskrevet måte<br />
innen fristens utløp.<br />
Saksbehandler: Per-Oskar Schjølberg<br />
Svein Blix<br />
rådmann<br />
Arne Øvsthus<br />
kommunaldirektør<br />
Trykte vedlegg:<br />
1 NOU 2009:18 Mandat<br />
2 NOU 2009:18 Forslag<br />
3 NOU 2009:18 Høringsbrev<br />
Utrykte vedlegg:<br />
NOU 2009:18 Rett til læring;<br />
http://www.regjeringen.no/pages/2223561/NOU_2009_18_rett_til_laering.pdf<br />
Side 147
Side 148
Side 149
Side 150
Side 151
Side 152
Side 153
Side 154
Se vedlagte høringsliste<br />
Deres ref Vår ref Dato<br />
200903642 22.07.2009<br />
HØRING - NOU 2009:18 Rett til læring. Innstilling fra utvalget for bedre<br />
læring for barn, unge og voksne med særskilte behov.<br />
Utvalget for bedre læring for barn, unge og voksne med særskilte behov ble oppnevnt<br />
ved Kongelig resolusjon 29. juni 2007 og avga sin innstilling NOU 2009:18 Rett til læring<br />
2. juli 2009. Utredningen i sin helhet finnes på<br />
http://www.regjeringen.no/nb/dep/kd/dok/hoeringer.html?id=1976<br />
Utvalget har hatt et omfattende mandat og fremmer en rekke forslag som har<br />
betydning for opplæringstilbudet for barn, unge og voksne med særskilte behov.<br />
Departementet inviterer med dette til en bred høring for å gi flest mulig instanser<br />
anledning til å uttale seg om og å påvirke utviklingen av opplæringstilbudet for barn,<br />
unge og voksne med særskilte behov.<br />
Liste over høringsinstansene følger vedlagt. Departementet ber høringsinstansene<br />
selv sørge for å forelegge saken for underordnede organer som ikke er særskilt<br />
nevnt på listen. I de tilfeller der overordnet organ samordner innsending av<br />
høringsuttalelser, ber vi om at det tydelig fremkommer hvilke underordnede organer<br />
som uttaler seg.<br />
Departementet presiserer at høringslisten ikke er ment å være til hinder for at andre<br />
enn de som står der kan avgi uttalelse.<br />
Kunnskapsdepartementet inviterer høringsinstansene til å uttale seg om alle forslagene,<br />
men ber om at det i høringsuttalelsene tydelig refereres til hvilke kapitler og forslag<br />
Postadresse<br />
Postboks 8119 Dep<br />
0032 Oslo<br />
Kontoradresse<br />
Akersg. 44<br />
Telefon 22 24 90 90*<br />
postmottak@kd.dep.no<br />
www.kunnskapsdepartementet.no<br />
Org no. 872 417 842<br />
Opplæringsavdelingen<br />
Telefon 22 24 76 01<br />
Telefaks 22 24 75 96<br />
Side 155<br />
Saksbehandler<br />
Grete Raff Reinemo
som kommenteres.<br />
Dersom høringsinstansene ser forhold ved forslagene som har økonomiske og<br />
administrative konsekvenser som ikke er belyst av utvalget, ber departementet om at<br />
betydningen av dette vurderes, og at eventuelle kommentarer gis i høringsuttalelsene.<br />
Høringsuttalelsene må være departementet i hende innen 27. november 2009.<br />
Departementet ber om at høringsuttalelser sendes elektronisk til<br />
postmottak@kd.dep.no. Av hensyn til publisering av uttalelser på www.regjeringen.no<br />
og gjenbruk av tekst, er det ønskelig å motta uttalelsene i PDF-format. (Skannede PDFfiler<br />
bør ikke sendes da det er vanskelig å gjenbruke tekst fra disse.) På grunn av<br />
sakens fremdrift vil det ikke bli gitt utsatt høringsfrist.<br />
Med hilsen<br />
Hege Johansen (e.f.)<br />
fung. ekspedisjonssjef<br />
Torun Riise<br />
fung. avdelingsdirektør<br />
Side 2<br />
Side 156
Liste over høringsinstanser<br />
- Høring: NOU 2009:18: Rett til læring<br />
Departementene<br />
Kommunene<br />
Fylkeskommunene<br />
Fylkesmennene<br />
Akademikerne<br />
Aktive foreldre<br />
Arbeids- og velferdsdirektoratet<br />
Arbeidsgiverforeningen Spekter<br />
Arbeidsutvalget for barnehabilitering i Norge v/Magnar Mathisen (Sykehuset Østfold HF)<br />
Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet<br />
Barneombudet<br />
Datatilsynet<br />
Elevorganisasjonen<br />
FAFO<br />
Fellesorganisasjon for barnevernpedagoger, sosionomer og vernepleiere<br />
Folkehøgskolerådet<br />
Forbrukerombudet<br />
Foreldreutvalget for grunnopplæringen (FUG)<br />
Funksjonshemmedes Fellesorganisasjon (FFO)<br />
Funksjonshemmedes studieforbund<br />
Handels- og Servicenæringens Hovedorganisasjon (HSH)<br />
Helsedirektoratet<br />
Helse Midt-Norge RHF<br />
Helse Nord RHF<br />
Helse Sør-Øst RHF<br />
Helse Vest RHF<br />
Innvandrernes Landsorganisasjon (INLO)<br />
Institutt for samfunnsforskning (ISF)<br />
Integrerings- og mangfoldsdirektoratet<br />
Kanvas<br />
Kontaktutvalget mellom innvandrere og myndighetene (KIM)<br />
Kristne friskolers forbund (KFF)<br />
KS<br />
Landsrådet for norske barn – og ungdomsorganisasjoner<br />
Landsorganisasjonen i Norge (LO)<br />
Likestillings- og diskrimineringsombudet<br />
Longyearbyen lokalstyre<br />
Lærernes Yrkesforbund<br />
Nasjonalt kunnskapssenter for helsetjenesten<br />
Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen (NOKUT)<br />
Nasjonalt senter for læring i arbeidslivet (VOX)<br />
Side 157
NIFU STEP<br />
Norsk Audiopedagogisk Forening<br />
Norges forskningsråd<br />
Norsk forbund for fjernundervisning og fleksibel utdanning (NFF)<br />
Norsk foreldrelag for funksjonshemmede<br />
Norsk Lektorlag<br />
Norsk logopedlag<br />
Norsk Montesorriforbund<br />
Norsk Skolelederforbund<br />
Norsk studentunion<br />
Norske fag- og friskolers landsforbund<br />
NOVA<br />
Næringslivets Hovedorganisasjon (NHO)<br />
Private Barnehagers Landsforbund (PBL)<br />
Rettferd for taperne<br />
Riksrevisjonen<br />
Rådet for psykisk helse<br />
Samarbeidsforum for funksjonshemmedes fellesorganisasjon (SAFO)<br />
Sametinget<br />
Samordna opptak<br />
Sivilombudsmannen<br />
Skolenes landsforbund<br />
Statens lånekasse<br />
Statens råd for likestilling for funksjonshemmede<br />
Statistisk sentralbyrå (SSB)<br />
Statlige grunn- og videregående skoler<br />
Statstjenestemannsforbundet<br />
Steinerskoleforbundet<br />
Studentenes landsforbund<br />
Trygge barnehager AS<br />
UNIO<br />
Utdanningsforbundet<br />
Utdanningsgruppenes hovedorganisasjon<br />
Universiteter og høgskoler<br />
Universitets- og høgskolerådet<br />
Utdanningsdirektoratet<br />
Voksenopplæringsforbundet (VOFO)<br />
Voksne for barn<br />
Yrkesorganisasjonenes Sentralforbund (YS)<br />
Side 158
Landbrukskontoret<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
16.10.2009 57934/2009 2009/118 K01<br />
Saksnummer Utvalg<br />
Møtedato<br />
09/151 Formannskapet 23.11.2009<br />
Einar Welle, søknad om dispensasjon for bruk av<br />
motorkjøretøy i utmark og på islagte vassdrag<br />
Sammendrag<br />
Einar Welle søker om dispensasjon fra forskrift for bruk av motorkjøretøy i utmark og på<br />
islagtvassdrag § 6. Det søkes om dispensasjon for 3 år.<br />
Formålet med kjøringen er transport av materialer for vedlikehold og restaurering av gamle<br />
bygninger på Stensøy. Kjøretøyet skal kun brukes på opparbeidet vei, se vedlagt kart.<br />
Kjøretøyet som skal benyttes er en ATV registrert som motorkjøretøy. (4 hjuls motorsykkel).<br />
I følge søknaden så har søker veirett nedfelt i utskiftningen i 1887.<br />
Ifølge søknaden er det 6 bygninger på gården som trenger vedlikehold, deriblant restaurering av<br />
bygninger fra år 1700.<br />
Søker har tidligere fått innvilget dispensasjon for motorferdsel i utmark sak 06/27.<br />
Delegert myndighet<br />
I k-sak 136/96 ble det fastslått, at formannskapet er delegert følgene myndighet: Forvaltningen av<br />
saker i henhold til Nasjonal forskrift for motorisert ferdsel i utmark og vassdrag § 6.<br />
Vedtaket er fattet i medhold av forskrift for bruk av motorkjøretøy i utmark og på islagte vassdrag,<br />
§ 6.<br />
"I unntaks tilfeller kan kommunestyret - eller annet folkevalgt organ som kommunestyret<br />
bestemmer - etter skriftlig søknad gi tillatelse til kjøring utover §§ 2,3,4 og 5 dersom søkeren<br />
påviser et særlig behovsom ikke knytter seg til turkjøring, og som ikke kan dekkes på annen måte.<br />
Før eventuell tillatelse gis, skal transport behovet vurderes mot mulige skader og ulemper i forhold<br />
til et mål om å redusere motorferdselen til et minimum".<br />
Vurderinger<br />
Søkeren har et reelt behov for motorisert transport som ikke knytter seg til turkjøring.<br />
Kjøretøyet skal ikke brukes utenfor opparbeidet vei og vil således ikke føre til kjøreskader av noen<br />
betydning.<br />
En tillatelse som omsøkt kan ikke sees å føre til betydelig ulempe i forhold til målet om å redusere<br />
motorferdsel til et minimum.<br />
Side 159
Forslag til vedtak<br />
Einar Welle innvilges dispensasjon fra forskrift for bruk av motorkjøretøyer i utmark og islagte<br />
vassdrag § 6. Dispensasjonen gjelder for opparbeidet vei på Stensøy i 2010-2011 og 2012<br />
Saksbehandler: Yngve Fløttkjær<br />
Svein Blix<br />
Rådmannen<br />
Henrik Brækkan<br />
Kommunaldirektør<br />
Side 160
Landbrukskontoret<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
04.11.2009 61965/2009 2009/118 K01<br />
Saksnummer Utvalg<br />
Møtedato<br />
09/152 Formannskapet 23.11.2009<br />
Børge Heggedal, søknad om dispensasjon fra forskrift for<br />
bruk av motorkjøretøy i utmark og på islagte vassdrag<br />
Sammendrag<br />
Børge Heggedal ble innvilget dispensasjon fra forskrift om motorferdsel i utmark 18.12.2006 for<br />
årene 2007-2008 og 2009 i sak 06/170 av formannskapet.<br />
Det er inngått avtale med Fenes Grunneierlag om kjøring på skogsveien frem til hytta.<br />
Saksopplysninger<br />
Børge Heggedal søker om dispensasjon fra forskrift for bruk av motorkjøretøy i utmark og på<br />
islagte vassdrag § 6. Det søkes om å få kjøre bil på skogsveien fra Kolhuskrysset til privat hytte<br />
gnr.44 bnr.54. Det er ca 800m fra søkerens hytte til Kolhuskrysset.<br />
Søkeren begrunner behovet for motorisert ferdsel med medisinske grunner, i vedlagt legeerklæring<br />
av 03.11.06. Funksjonshemningen medfører at Børge Heggedal av helsemessige årsaker er<br />
avhengig av biltransport for å forflytte seg.<br />
Delegert myndighet<br />
I k–sak 136/96 ble det fastslått, at formannskapet er delegert følgende myndighet: Forvaltningen av<br />
saker i henhold til Nasjonale forskrifter for motorisert ferdsel i utmark og vassdrag § 6.<br />
Vedtaket er fattet i medhold av forskrifter for bruk av motorkjøretøy i utmark og på islagte<br />
vassdrag, § 6.<br />
”I unntakstilfeller kan kommunestyret – eller annet folkevalgt organ som kommunestyret<br />
bestemmer – etter skriftlig søknad gi tillatelse til kjøring utover §§ 2,3,4 og 5 dersom søkeren<br />
påviser et særlig behov som ikke knytter seg til turkjøring, og som ikke kan dekkes på annen måte.<br />
Før eventuell tillatelse gis, skal transportbehovet vurderes mot mulige skader og ulemper i forhold<br />
til et mål om å redusere motorferdselen til et minimum”.<br />
Vurdering<br />
Frosktjønnveien ligger ved Soløyvannet i et LNF 3 området som er en kombinasjon av lysløype,<br />
skogsvei og turløype som starter ved Kolhuskrysset til Kvithamran.<br />
Side 161
Konklusjon og anbefaling<br />
Det vurderes som at søker har et reelt behov for å komme seg til sin hytte. Børge Heggedal sin<br />
funksjonshemmede er slik at han er avhengig av biltransport for å komme seg til hytta.<br />
Forslag til vedtak<br />
Børge Heggedal innvilges dispensasjon fra forskrift for bruk av motorkjøretøy i utmark og på<br />
islagte vassdrag jfr.§ 6. Det innvilges dispensasjon for sesongene 2010-2011 og 2012.<br />
Dispensasjonen gjelder kun for skogsveien mellom Kolhuskrysset og egen hytte gnr.44 bnr.54.<br />
Saksbehandler: Yngve Fløttkjær<br />
Svein Blix<br />
Rådmannen<br />
Henrik Brækkan<br />
Kommunaldirektør<br />
Trykte vedlegg:<br />
Søknad<br />
Kart<br />
Legeerklæring<br />
Tillatelse fra Fenes Grunneierlag<br />
Side 162
Politisk sekretariat<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
09.11.2009 62508/2009 2004/6480 033<br />
Saksnummer Utvalg<br />
Møtedato<br />
09/153 Formannskapet 23.11.2009<br />
Bystyret 10.12.2009<br />
Møteplan 2010<br />
Sammendrag<br />
Møteplan for 2010 fremlegges formannskapet for godkjenning og bystyret som referatsak.<br />
Utvalg jan febr mars april mai juni juli august sept okt nov des<br />
Bystyret<br />
Formannskapet<br />
Komiteer<br />
11. 15. 20. 16.-17. 16. 28. 8.-9.<br />
27. 24. 24. 5. 2.-23. 25. 29. 13. 22. 15.<br />
21. 18. 29. 27. 26. 30. 18.<br />
Administrasjons<br />
utvalget 26. 23. 4. 5. 23.<br />
Forslag til vedtak<br />
Møteplanen for 2010 tas til etterretning<br />
Linda Storjord<br />
formannskapssekretær<br />
Saksbehandler: Vibeke Nikolaisen<br />
Side 163
PS 09/154 Referatsaker<br />
Side 164
Avdeling for oppvekst og kultur<br />
Saksframlegg / referatsak<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
09.10.2009 56528/2009 2002/1880 C00<br />
Saksnummer Utvalg<br />
Møtedato<br />
09/14 Formannskapet 23.11.2009<br />
09/15 Komite for oppvekst og kultur 19.11.2009<br />
Internasjonalt Senter - Partnerskapsavtale<br />
Sammendrag<br />
Vedtak i budsjett 2009:<br />
”Bystyret ber om at det i løpet av 2009 fremforhandles partnerskapsavtale med Internasjonalt<br />
Senter som legges fram for politisk behandling”.<br />
Saken har vært drøftet med Internasjonalt Senter. I tillegg er samarbeidet med Internasjonalt Senter<br />
tatt opp med Flyktningkontoret, Kulturkontoret, Østbyen skole, Bankgata skole, Regnbuen<br />
barnehage, Bodø Voksenopplæring, Helsesøster og internasjonal koordinator.<br />
Saken er også drøftet i kommunens Dialogforum for innvandrere.<br />
Konklusjon er at det tidligere var et mer omfattende samarbeid mellom Internasjonalt Senter og<br />
kommunale tjenester. Internasjonalt Senter har i senere år praktisert en mer selvstendig virksomhet<br />
basert på stiftelsens vedtekter og rapportering ved årsmelding som forelegges bystyret.<br />
Årsmelding fra Internasjonalt Senter ble lagt fram som referatsak i bystyrets møte 20.05.09. Det<br />
framkom ingen merknader fra bystyret til saken.<br />
Det har ikke underveis framkommet ønske og behov om å regulere framtidig samarbeid mellom<br />
Internasjonalt Senter og Bodø kommune ved en egen partnerskapsavtale.<br />
Det er ikke hensiktsmessig å vurdere videre en egen partnerskapsavtale mellom Bodø kommune og<br />
Internasjonalt Senter.<br />
Virksomheten i Internasjonalt Senter anses ivaretatt gjennom stiftelsens vedtekter og bystyrets<br />
eventuelle merknader i forbindelse med behandling av årsmeldingen.<br />
Svein Blix<br />
rådmann<br />
Arne Øvsthus<br />
kommunaldirektør<br />
Side 165
Trykte vedlegg:<br />
<br />
Utrykte vedlegg:<br />
<br />
Side 166
Helse- og sosialavdelingen<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
13.11.2009 63441/2009 2005/7532 F00<br />
Saksnummer Utvalg<br />
Møtedato<br />
09/156 Formannskapet 23.11.2009<br />
Bystyret 10.12.2009<br />
NAV Bodø - samarbeidsavtale og driftsavtale<br />
Sammendrag<br />
I forbindelse med etableringen av NAV Bodø skal det inngås en samarbeidsavtale mellom Bodø<br />
kommune og NAV Nordland.<br />
Saksopplysninger<br />
Bystyret vedtok i PS 08/36 etableringen av NAV Bodø med kommunal tjenestemeny.<br />
Samarbeidsavtalen mellom Bodø kommune og NAV Nordland gjelder etablering og drift av felles<br />
arbeids- og velferdskontor, og inngås med hjemmel i lov om arbeids- og velferdsforvaltningen §14.<br />
Avtalen berører en rekke områder som regulerer samhandlingen mellom partene bla drift- og<br />
kostnadsfordeling og delegasjon av myndighet. Avtalen fremgår av trykt vedlegg.<br />
Driftsavtalen mellom Bodø kommune og NAV Nordland er et vedlegg til samarbeidsavtalen og skal<br />
skape tydelige rutiner i forbindelse med innkjøp og fordeling av felles driftskostnader mellom<br />
partene. Avtalen klarlegger rapporteringsrutiner i forbindelse med delegasjon av fullmakter på<br />
partenes økonomiområder. Avtalen fremgår av trykt vedlegg.<br />
Utkast til samarbeids- og driftsavtale mellom NAV Nordland og Bodø kommune ble fremlagt for<br />
styringsgruppen for NAV Bodø i møte 12.11.2009. Styringsgruppen fattet vedtak om at avtalene<br />
kan fremlegges for rådmannen mht politisk behandling og signering. Avtalene er allerede<br />
undertegnet av fung. fylkesdirektør.<br />
Vurderinger<br />
Avtalene inngåes med hjemmel i lov om arbeids- og velferdsforvaltningen, og er nødvendig for å<br />
regulere samhandlingen mellom partene.<br />
Forslag til innstilling<br />
Vedlagte samarbeids- og driftsavtale<br />
mellom Bodø kommune og NAV<br />
Nordland godkjennes.<br />
Saksbehandler: Dag-Christer Røberg<br />
Svein Blix<br />
rådmann<br />
Ingunn Lie Mosti<br />
kommunaldirektør<br />
Side 167
Trykte vedlegg:<br />
1. Samarbeidsavtale mellom Bodø kommune og NAV Nordland<br />
2. Driftsavtale mellom Bodø kommune og NAV Nordland om drift av NAV Bodø<br />
Side 168
Side 169
Side 170
Side 171
Side 172
Side 173
Side 174
Side 175
Side 176
Side 177
Side 178
Side 179
Side 180
Side 181
Side 182
Side 183
Helse- og sosialavdelingen<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
16.11.2009 63842/2009 2009/6643 U63<br />
Saksnummer Utvalg<br />
Møtedato<br />
09/157 Formannskapet 23.11.2009<br />
Skjenkebevilling i Hjerterommet Bodø AS<br />
Sammendrag<br />
Heidi Gulliksen søker den 12.10.09 om bevilling for skjenking av alkoholholdig drikk gruppe 1, 2<br />
og 3 i Hjerterommet Bodø AS.<br />
Under henvisning til delegasjonsreglementet pkt 2.4.2 tilrås formannskapet å imøtekomme<br />
søknaden.<br />
Saksopplysninger<br />
Hjerterommet Bodø AS er under etablering i Nordland kultursenter, nærmere bestemt i 1. etasje i<br />
Valkyrien. Kafeen består av 3 stuer, samt kjøkken, kontor, toalett og lager.<br />
I søknaden beskrives Hjerterommet som en gammeldags kafe, der også interiøret er til salgs.<br />
Her vil det også bli solgt kunst og håndverk, og det vil bli arrangert ulike kurs innen lokal<br />
tradisjonsmat og håndverk, samt ulike aktiviteter for barn.<br />
Kafeen vil bli holdt åpen alle dager fra kl 09:00 til kl 20:00.<br />
Gulliksen har inngått avtaler med lokale matprodusenter.<br />
Det søkes om fritak fra kravet om å ha stedfortreder. Ettersom Gulliksen er alene om driften av<br />
kafeen, og virksomheten har et beskjedent omfang, tilrår en at kravet om stedfortreder fravikes.<br />
Søknaden er sendt til uttalelse hos høringsinstansene.<br />
Verken politiet eller skatteetaten har merknader.<br />
Vurderinger<br />
Hjerterommet representerer et nytt og annerledes kafetilbud, der det også vil bli lagt stor vekt på<br />
ulike kurs og aktiviteter for både barn og voksne.<br />
En antar at dette vil bli et positivt innslag i det øvrige miljøet i Nordland kultursenter.<br />
De formelle krav til søknaden er oppfylt, og en fremmer saken til behandling med slikt<br />
Side 184
Forslag til vedtak<br />
1. Hjerterommet Bodø AS tildeles for perioden fram til 30.06.2012 bevilling for skjenking av<br />
alkoholholdig drikk gruppe 1, 2 og 3 i lokaler i 1. etasje i Valkyrien, Nordland kultursenter.<br />
2. Heidi Gulliksen godkjennes som styrer.<br />
3. Hjerterommet Bodø AS fritas fra kravet i alkoholloven § 1-7c første ledd om å ha<br />
stedfortreder.<br />
Saksbehandler: Anne-Marie Aune<br />
Svein Blix<br />
rådmann<br />
Ingunn Lie Mosti<br />
kommunaldirektør<br />
Trykte vedlegg:<br />
Ingen<br />
Utrykte vedlegg:<br />
Saksdokumentene<br />
Side 185
Helse- og sosialavdelingen<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
16.11.2009 63889/2009 2009/6329 U63<br />
Saksnummer Utvalg<br />
Møtedato<br />
09/158 Formannskapet 23.11.2009<br />
Skjenkebevilling i Minibaren Bodø<br />
Sammendrag<br />
Nordlandsbar AS søker den 30.09.09 om bevilling for skjenking av alkoholholdig drikk gruppe 1, 2<br />
og 3 i Minibaren Bodø.<br />
Under henvisning til delegasjonsreglementet pkt 2.4.2 tilrår en at formannskapet imøtekommer<br />
søknaden.<br />
Saksopplysninger<br />
Nordlandsbar AS eies av Jonas Ueland Kolstad, Pål Skjegstad, Alf Mangor Johannessen og Espen<br />
Moe.<br />
Minibaren Bodø skal etableres i underetasjen i Storgt 8 i lokalet som tidligere huset Cinema bar.<br />
Lokalet har stått tomt siden Da Carlo Bodø AS avviklet driften.<br />
Nå har de nye eierne foretatt oppussing av lokalet, og ønsker å utvikle det til et seriøst og hyggelig<br />
utested som vil komplettere gården.<br />
Minibaren vil holde åpent alle dager, men vil også bli benyttet til lukkede arrangementer.<br />
Det vil i utgangspunktet ikke bli matservering i lokalene, bare ved lukkede selskaper, samt catering<br />
til kunder.<br />
Espen Moe søkes godkjent som styrer, og Jonas Ueland Kolstad som stedfortreder.<br />
Begge har avlagt kunnskapsprøven.<br />
Det har ikke framkommet merknader til søknaden fra høringsinstansene<br />
Vurderinger<br />
De formelle krav til søknaden er oppfylt, og en tilrår at bevilling gis som omsøkt.<br />
Forslag til vedtak<br />
1. Nordlandsbar AS tildeles for perioden fram til 30.06.2012 bevilling for skjenking av<br />
alkoholholdig drikk gruppe 1, 2 og 3 i Minibaren Bodø i underetasjen i Storgt 8.<br />
2. Espen Moe godkjennes som styrer.<br />
3. Jonas Ueland Kolstad godkjennes som stedfortreder.<br />
Side 186
Saksbehandler: Anne-Marie Aune<br />
Svein Blix<br />
rådmann<br />
Ingunn Lie Mosti<br />
kommunaldirektør<br />
Trykte vedlegg:<br />
Ingen<br />
Utrykte vedlegg:<br />
Saksdokumentene<br />
Side 187
Helse- og sosialavdelingen<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
16.11.2009 63966/2009 2003/4678 U63<br />
Saksnummer Utvalg<br />
Møtedato<br />
09/159 Formannskapet 23.11.2009<br />
Skjenkebevilling i Bodø Bardrift AS<br />
Sammendrag<br />
I brev datert 10.11.09 søker Bodø Bardrift AS om å få tilbake skjenkebevillingen klasse 3 i<br />
Barbeint, Hålogalandsgt 5.<br />
Under henvisning til delegasjonsreglementet pkt 2.4.2 tilrås formannskapet å imøtekomme<br />
søknaden.<br />
Saksopplysninger<br />
Bodø Bardrift AS fikk under formannskapets behandling av sak 08/82 bevilling for skjenking av<br />
alkoholholdig drikk gruppe 1, 2 og 3 i Barbeint.<br />
I retningslinjene for kommunens bevillingspolitikk vedtatt av bystyret i sak 08/56 heter det under<br />
Skjenking pkt 6:<br />
”Det gis ikke bevilling for skjenking av brennevin i skjenkesteder som retter seg mot<br />
ungdom, og der aldersgrensen er 18 år.”<br />
Driftskonseptet i Barbeint ble i januar 2009 endret fra å være et sted med 20 års aldersgrense til 18<br />
års aldersgrense.<br />
Som følge av dette inndro formannskapet i sitt møte 28.01.09 skjenkebevillingen for brennevin i<br />
Barbeint.<br />
Under behandlingen av saken ba formannskapet om at bevillingshaver ble underrettet om<br />
muligheten for å søke om å få bevillingen tilbake dersom driftskonseptet ble endret igjen.<br />
Slik underretning ble gitt i brev herfra datert 03.02.09.<br />
Bevillingshaver opplyser nå at det ikke vil være økonomisk mulig å fortsette driften med 18-<br />
årsgrense, og sier at driften vil bli lagt ned dersom ikke søknaden blir innvilget innen kort tid.<br />
På grunn av den knappe tidsfristen har en vært nødt til å innhente telefonisk uttalelse hos politiet og<br />
skatteetaten. Begge etatene opplyser den 16.11.09 at de ikke har merknader til søknaden.<br />
Vurderinger<br />
Det foreligger ingen momenter som skulle tilsi avslag på den foreliggende søknaden.<br />
Stedet har ikke hatt anmerkninger fra skjenkekontrollen, og det har heller ikke innkommet<br />
meldinger fra politiet om uro i og omkring stedet.<br />
Side 188
Forslag til vedtak<br />
Bodø Bardrift AS tildeles for perioden fram til 30.06.2012 bevilling for skjenking av alkoholholdig<br />
drikk gruppe 3 i Barbeint, Hålogalandsgt 5.<br />
Saksbehandler: Anne-Marie Aune<br />
Svein Blix<br />
rådmann<br />
Ingunn Lie Mosti<br />
kommunaldirektør<br />
Trykte vedlegg:<br />
Ingen<br />
Utrykte vedlegg:<br />
Saksdokumentene<br />
Side 189
Byplankontoret<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
04.11.2009 61916/2009 2004/3191 113<br />
Saksnummer Utvalg<br />
Møtedato<br />
Formannskapet 18.11.2009<br />
09/160 Formannskapet 23.11.2009<br />
Bystyret 10.12.2009<br />
Rv 80 Løding-Vikan inkl Tverlandsbrua. Finansiering og<br />
kommunal garanti<br />
Sammendrag<br />
Denne saken gjelder finansiering av Rv 80 Tverlandet bru, med mål om at bruen skal stå ferdig i<br />
2013. Tverlandet bru vil således bli tatt ut av vegpakke Salten fase II og forsert og håndtert separat<br />
med bakgrunn vegen rundt Hopens sin dårlige standard. Det er avgjørende for at prosjektet kan bli<br />
realisert at Bodø kommune gir sin tilslutning til at prosjektet gjennomføres med delvis<br />
bompengefinansiering og stiller en kommunal garanti for låneopptaket.<br />
Det anbefales at vedtaket er i tråd med statens vegvesens tilråding, men pga forseringen av denne<br />
saken i forhold til resten av vegpakke Salten fase II legges det inn muligheten for å vurdere enkelte<br />
spørsmål i tilknytning til behandlingen av resten av vegpakken. Dette gjelder a) samkjøring av<br />
innkreving med resten av vegpakke Salten fase II, b) evt forlenging av ny veg østover frem til<br />
krysset Rv 17x Rv 80 og c) statens vegvesens foreslåtte bruk av 85 millioner kroner i perioden<br />
2014- 2019 som del av nedbetalingen av brua.<br />
Saksopplysninger<br />
I forbindelse med arbeidet med vegpakke Salten fase II ble kommunedelplanen for Rv 80 for<br />
strekningen Naurstadhøgda- Thalleveien utarbeidet med endelig vedtak i 2008. Ny bru over Hopen<br />
var en av flere strekninger hvor traseen igjennom dette arbeidet ble fastsatt. Videre fremdrift i<br />
prosjektet ble planlagt ut i fra anleggstart på første prosjekt i 2011/ 2012. Det ble ikke foretatt noen<br />
prioritering mellom de forskjellige delstrekningene i forbindelse med behandlingen av<br />
kommunedelplanen.<br />
Vinteren 2008 ble tilstanden ved eksisterende bru ved Hopen (hestsundet bru) såpass dårlig at<br />
Statens vegvesen så det nødvendig umiddelbart å etablere en interimsbru. Med bakgrunn i det ble<br />
arbeidet med å planlegge å finansiere en ny bru med tilhørende vegsystem forsert, og foreslås nå<br />
behandlet uavhengig av resten av vegpakke Salten fase II. Reguleringsplanen ble vedtatt av<br />
Bystyret 10 september i høst, og delfinansiering er sikret gjennom Nasjonal Transportplan. Resten<br />
av vegpakke salten fase II som bl.a kan inneholde firefelts tunnel fra Hunstadmoen til Bodøelva<br />
omtales som vegpakke Salten fase IIb i dette saksfremlegget.<br />
Side 190
I handlingsplanen for Nasjonal transportplan for perioden 2010- 2013 er det satt av 220 millioner<br />
kroner som er tenkt benyttes til en ny bru med tilhørende vegsystem. I tillegg er det satt av 350<br />
millioner kroner til vegpakke Salten fase II(b) i perioden 2014- 2019. Statlig finansieringsbidrag er<br />
gitt under forutsetning av at prosjektet delfinansieres med bompenger. De totale kostnadene er<br />
anslått til 508 millioner kroner (2009 kroner) innenfor en sikkerhet på +/- 10%.<br />
Det forutsettes byggestart høsten 2010 og en byggetid på ca 2,5 år. Med etterskuddsvis<br />
bompengeinnkreving legges det derfor opp til start på bompengeinnkreving vår 2013.<br />
Det er avgjørende for at prosjektet kan bli realisert at Bodø kommune gir sin tilslutning til at<br />
prosjektet gjennomføres med delvis bompengefinansiering og stiller en kommunal garanti for<br />
låneopptaket.<br />
Vurderinger<br />
Finansiering<br />
I handlingsplanperioden for 2010- 2013 er det satt av 220 millioner kroner til prosjektet. Forutsatt<br />
en kostnad på 508 millioner kroner gir dette en statlig andel på 43 %. Statens vegvesen har i tillegg<br />
foreslått at 85 millioner kroner som er lagt inn til vegpakke Salten fase II i perioden 2014- 2019<br />
brukes til å nedbetale Tverlandsbruen hurtigere. Dette er midler som er avsatt til fase II av vegpakke<br />
salten, og således kan bidra til å redusere både innhold og statlig finansiering av den delen. Dette<br />
anses som uheldig, da fase II vil inneholde prosjekter som er av sentral viktig for utviklingen av<br />
Bodø.<br />
Det anbefales derfor at Bystyret vedtar at bruken av midlene i perioden 2014- 2019 blir vurdert i<br />
sammenheng med vegpakke Salten fase IIb.<br />
Plassering av bommen<br />
Statens vegvesen foreslår at det etableres en automatisk bomstasjon slik det er etablert på Rv 17 på<br />
vestsiden av brua ved Vikan med innkreving av bompenger for trafikk i begge retninger.<br />
Takstniva<br />
Statens vegvesen anbefaler at taksten settes til 20 kr for personbil og 40 kr for tunge kjøretøy. I<br />
likhet med bomstasjonen på Rv 17 legges det til grunn 20 % rabatt ved forskuddsbetaling.<br />
Bominnkrevingsperioden vil kunne vare fra fem år og oppover. Innkrevingsperioden vil bl.a være<br />
avhengig av:<br />
Om de endelige kostnader til prosjektet og/ eller inntjeningen til bomstasjonen blir vesentlig<br />
endret utover det som er forutsatt.<br />
Om man i behandlingen av fase IIb beslutter at bilistene som kjører inn til sentrum også skal<br />
dekke restfinansieringen av Tverlandsbrua, og således legger ned bomstasjonen i Vikan.<br />
Om de midler som ligger inne i perioden 2014- 2019, og er forutsatt brukt til en evt<br />
vegpakke salten fase II, brukes til nedbetaling av Tverlandsbrua.<br />
Om man velger å bygge ut flere etapper av prosjektet gjennom Tverlandet, og finansiere<br />
dette med bomstasjonen ved Vikan.<br />
Usikkerhetsvurdering<br />
Eventuelle kostnadsøkning er forutsatt dekket i samsvar med gjeldende retningslinjer for<br />
bompengeprosjekter. Kostnadsøkninger opp til kostnadsrammen for prosjektet forutsettes dekket av<br />
staten og bompengeselskapet, fordelt etter forholdet mellom statlige og fylkeskommunale midler.<br />
Kostnadsøkninger utover kostnadsrammen skal dekkes av staten i sin helhet. Evt besparelser skal på<br />
Side 191
tilsvarende måte tilfalle staten og bompengeselskapet fordelt etter forholdet mellom statlige midler<br />
og bompenger. Besparelser utover 10% tilfaller staten.<br />
Innkrevingsperioden er beregnet til fem år. Hvis midlene i perioden 2014- 2019 ikke brukes til<br />
nedbetaling, vil innkrevingsperioden øke med to år. Ved et alternativ med kostnadsøkning på 10%,<br />
antallet betalende blir redusert med 10%, halvering av trafikkveksten, økte innkrevingskostander<br />
med 50% og takstøkning på 20% utover prisstigningen etter to år fører det til en forlengelse av<br />
bompengeperioden på ca ett år.<br />
Dersom økonomien i prosjektet blir dårligere enn forutsatt, vil bomselskapet etter avtale med<br />
Vegdirektoratet kunne øke takstene med inntil 20% og forlenge bompengeperioden med inntil fem<br />
år.<br />
Dagens Rv80 gjennom Hopen<br />
Dagens Rv 80 vil etter at bruen står ferdig bli omklassifisert til kommunal veg. Innenfor prosjektets<br />
rammer er det også forutsatt at gammel bru vil bli revet og ny bru bygget før interimsbruen fjernes,<br />
samt eventuell utbedring av eksisterende veg. Det er ikke forutsatt rassikring av Hopshamran.<br />
Statens vegvesen har forutsatt at eksisterende vei sperres av hensyn til bompengeinnkrevingen. I<br />
tillegg bør et lengre strekk stenges av hensyn til ras-problematikken. I denne saken anbefales det at<br />
vegen stenges ved Hopshamran når ny veg blir åpnet, men at strekningen som stenges og måten den<br />
blir stengt på blir bestemt senere.<br />
Samkjøring av innkreving med vegpakke Salten fase II b<br />
Arbeidet med vegpakke Salten fase II b vil fortsette som planlagt, og vil etter planen bli fremmet for<br />
Bystyret mest trolig til neste år. Spørsmålene knyttet til evt samkjøring, og evt på hvilken måte,<br />
mellom bominnkrevingen for prosjektet på Tverlandet og prosjektene i sentrum vil bli vurdert der.<br />
Anlegget vil ikke bli samkjørt med Vgepakke Salten fase I.<br />
Samkjøring med andre deltraseer gjennom Tverlandet<br />
I Kommunedelplanen for Rv 80 Naurstadhøgda- Thallekrysset la det alternativ som ble vedtatt opp<br />
til bygging i opp til tre deltraseer gjennom Tverlandet fra Naurstadhøgda til Vikan. Gjeldende sak<br />
gjelder kun den vestligste av disse tre deltraseene, og i reguleringsplanen er det lagt opp til en<br />
midlertidig tilkobling til eksisterende Rv 80 ved lyskrysset på Tverlandet.<br />
Det bør vurderes om det ikke er mulig også å få bygget traseen fra nytt kryss Rv 17x Rv 80 til<br />
påkobling dette prosjektet finansiert gjennom den bomstasjonen som forutsettes etablert på Vikan.<br />
Dette fordi:<br />
1. traseen nytt kryss Rv 17 x Rv 80 til påkobling bruprosjektet (inneholder bl.a tunnel under<br />
hagebyen) vil være viktig for å avlaste Tverlandet den trafikk som i dag er der.<br />
2. Midlertidig påkobling medfører en kostnadsøkning på anslagsvis 28 millioner kroner samt at<br />
byggekostnadene på forlengelsen vil bli dyrere. Statens vegvesen vil komme tilbake med en<br />
grov kalkyle på hva differensen er.<br />
3. Etablering av denne traseen vil også kunne redusere kostnadene til gang- og<br />
sykkelveiprosjektet. Likeledes kan valg av skolestruktur på Tverlandet påvirke valg av<br />
plassering og løsning av kryssing av Rv 80.<br />
4. Utbygging av veien under/ forbi Tverlandet sentrum kan hellers ikke påregnes å bli<br />
gjennomført i overskuelig fremtid.<br />
Det vises til illustrasjon på neste side.<br />
Side 192
Traseen påkobling Rv 17 x Rv 80<br />
til bruprosjektet er kostnadsberegnet<br />
til 142 mill kr (2006<br />
kroner). Det anbefales å oppfordre<br />
Statens vegvesen til ikke å<br />
inkludere traseen ny rundkjøring<br />
ved bru og opp til lyskrysset på<br />
Løding i anbudsforespørselen,<br />
men avvente konklusjon på om<br />
deltraseen Rv 17 x Rv 80 til<br />
påkobling bruprosjektet skal også<br />
bygges eller om midlertidig<br />
løsning jfr reguleringsplanen<br />
velges. En slik konklusjon må<br />
trekkes i forbindelse med<br />
vegpakke Salten fase IIb.<br />
Kommunal garanti<br />
I saken fra statens vegvesen er det forutsatt at Nordland fylkeskommune og Bodø kommune deler<br />
garantiansvaret.<br />
Innen en kostnadsramme på 508 millioner kroner og en gitt fremdrift med ferdigstillelse i 2013 er<br />
bompengeselskapets maksimale gjeld beregnet til 318 millioner kroner i 2013. Forutsatt en<br />
kostnadsøkning på 10% er maksimal gjeld beregnet til 372 millioner kroner. Bodø kommunes<br />
garantiansvar vil da bli 159 millioner kroner (186 millioner kroner forutsatt 10% kostnadsøkning)<br />
Som det fremkommer under punktet om usikkerhetsvurdering er konsekvensene ved evt større<br />
endringer beskjedne. Dette skyldes relativt god statlig finansiering, spesielt i startfasen,<br />
trafikkgrunnlaget og at det er tale om et begrenset prosjekt der både usikkerheten er relativt lav og<br />
muligheten til å håndtere evt større endringer innenfor de rammer som er gitt svært gode (øke<br />
avgift, forlenge innkreving).<br />
Garantien vil først komme til utbetaling dersom bompengeselskapets lån til dette prosjektet ikke<br />
kan nedbetales etter at takstene er økt med 20% og bompengeperioden er forlenget med fem år.<br />
Sannsynligheten for at den kommunale garantien kan bli aktivert anses som svært liten.<br />
Side 193
Konklusjon og anbefaling<br />
Bystyret bør gi sin tilslutning til at ny Tverlandsbru med tilhørende vegsystem gjennomføres med<br />
delvis bompengefinansiering og at det stilles en kommunal garanti for låneopptaket.<br />
Av hensyn til den nødvendige fleksibilitet i det videre arbeidet med vegpakke salten fase II b og<br />
minst mulig potensielle problem i departementets håndtering av saken anbefales det at<br />
vedtaket er i tråd med statens vegvesens tilråding, men pga forseringen av denne saken i forhold til<br />
resten av vegpakke Salten fase II legges det inn muligheten for å vurdere enkelte spørsmål i<br />
tilknytning til behandlingen av resten av vegpakken. Dette gjelder<br />
- samkjøring av innkreving med vegpakke Salten fase IIb.<br />
- utbygge traseen fra nytt kryss Rv 17x Rv 80 til påkobling Tverlandsbrua finansiert gjennom<br />
den bomstasjonen som forutsettes etablert på Vikan.<br />
- bruken av midlene i perioden 2014- 2019 blir vurdert i sammenheng med vegpakke Salten<br />
fase IIb<br />
Forslag til innstilling<br />
1. Bystyret gir sin tilslutning til at prosjektet gjennomføres med delvis bompengefinansiering.<br />
2. Bodø kommune stiller bompengeselskapet som må etableres en lånegaranti på 50% av<br />
selskapets lånegjeld.<br />
3. Plassering av automatisk bomstasjon, innkrevingsmetode og takstnivå bestemmes av styret i<br />
bompengeselskapet.<br />
4. Endelig konklusjon om finansieringsomfang fra bominntektene og dermed bruken av<br />
midlene i NTP-perioden 2014- 2019 blir vurdert i sammenheng med vegpakke Salten fase<br />
IIb.<br />
5. Bystyret ber styringsgruppa for vegpakke Salten vurdere å inkludere traseen Rv 80- Rv 17<br />
til påkobling Tverlandet bru finansiert av bomstasjonen som etableres for å finansiere dette<br />
prosjektet i forbindelse med arbeidet med vegpakke Salten fase IIb. Stortingsproposisjonen<br />
må omtale en slik mulighet.<br />
6. Dagens Rv 80 gjennom Hopshamran stenges når ny Rv 80/ bru står ferdig.<br />
Jørn Roar Moe<br />
Byplansjef<br />
Svein Blix<br />
Rådmann<br />
Henrik K. Brækkan<br />
kommunaldirektør<br />
Saksbehandler: Jørn Roar Moe<br />
Trykte vedlegg:<br />
1 Brev fra statens vegvesen ”oversendelse av bompengesak til politisk behandling og<br />
bindende vedtak”<br />
Side 194
Kommuneadvokaten<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
18.11.2009 64584/2009 2003/4776 77/148<br />
Saksnummer Utvalg<br />
Møtedato<br />
09/161 Formannskapet 23.11.2009<br />
Anke til Hålogaland lagmannsrett av Salten tingretts dom i<br />
sak mellom Saltstraumen Båthavn AS og Bodø kommune<br />
Sammendrag<br />
Salten tingrett avsa dom 2. november 2009 i tvist mellom Saltstraumen Båthavn AS og Bodø<br />
kommune. I dommen er Bodø kommune dømt til å betale erstatning med til sammen<br />
kr 15 554 675,- med tillegg av morarenter og saksomkostninger. Dommen er forkynt 4. november<br />
2009 og ankefristen er 1 måned, det vil si utløper 4. desember 2009.<br />
Saksopplysninger<br />
Erstatningskravet fra Saltstraumen Båthavn AS er basert på at selskapet ikke fikk bygge<br />
fritidsboliger ved Ripnes i Saltstraumen, og selskapet er i dommen tilkjent erstatning som om<br />
prosjektet hadde blitt gjennomført. Kommunens prosessfullmektig, Advokatfirmaet Thommessen<br />
AS v/advokat Endre Grande, tilrår at dommen ankes. Saken er prinsipiell ved at erstatningsbeløpet<br />
er usedvanlig høyt når samfunnsinteresser/naturverninteresser fører til at utbygging nektes.<br />
Frostating lagmannsrett har 13. mai 2009 avsagt dom mellom Trondheim kommune og et<br />
eiendomsselskap vedrørende en utbyggingssak, hvor erstatningen ble fastsatt til ca kr 18 mill.<br />
Denne dommen er anket av kommunen og henvist til behandling i Høyesterett. Siden Høyesteretts<br />
behandling av nevnte sak kan få betydning i vår sak, bør tingrettens dom ankes, slik at den ikke blir<br />
rettskraftig før høyesterettsdommen i nevnte sak.<br />
Vurderinger<br />
Det er allerede påløpt betydelige saksomkostninger som vil øke ytterligere ved en ankebehandling.<br />
På den annen side er erstatningsbeløpet så vidt høyt at det kan være vel verdt å få avgjørelsen<br />
overprøvd, selv om en ikke kan være sikker på resultatet i lagmannsretten.<br />
Konklusjon og anbefaling<br />
Det anbefales derfor at formannskapet fatter vedtak om anke.<br />
Side 195
Svein Blix<br />
Forslag til vedtak<br />
Bodø formannskap vedtar at<br />
Salten tingretts dom i sak<br />
mellom Saltstraumen Båthavn<br />
AS og Bodø kommune ankes<br />
til Hålogaland lagmannsrett.<br />
rådmann<br />
Saksbehandler: Mona Negård<br />
Trykte vedlegg:<br />
Ingen<br />
Utrykte vedlegg:<br />
Salten tingretts dom av 2. november 2009<br />
Side 196
Landbrukskontoret<br />
Saksframlegg<br />
Dato Løpenr Arkivsaksnr Arkiv<br />
06.11.2009 62357/2009 2006/27 K01<br />
Saksnummer Utvalg<br />
Møtedato<br />
09/162 Formannskapet 23.11.2009<br />
Jan Olaf Mørkved, søknad om dispensasjon for bruk av<br />
motorkjøretøy i utmark og på islagte vassdrag<br />
Saksopplysninger<br />
Jan Olaf Mørkved søker om dispensasjon fra forskrift om bruk av motorkjøretøy i utmark og på<br />
islagte vassdrag § 6 Det søkes om dispensasjon for 2010, 2011 og 2012.<br />
Formålet med kjøringen er uttak av ved og tynningsvirke fra kommunens eiendom i Høglia.<br />
Området er regulert til friområde og er preget av en blanding av gammelskog og krattskog.<br />
Hogst og tynning i området vil være en fordel både for beboere i nærheten, friluftslivet og<br />
skogproduksjon i følge uttalelse fra skogbrukssjef Nesje.<br />
Det skal benyttes traktor med tilhenger til utkjøringen. All kjøring vil foregå på frossen mark.<br />
Traktoren vil ikke bli brukt hvis det ikke blir barfrost eller hvis det blir så mye snø at det er<br />
aktuelt å preparere skiløypa.<br />
Søker har tidligere fått innvilget dispensasjon for motorferdsel i sak 06/27.<br />
Vurderinger<br />
Søkeren har et reelt behov for motorisert transport som ikke knytter seg til turkjøring. Uttak av<br />
skogsvirke er et anerkjent nytteformål i lov om motorferdsel og forskrift om bruk av motorkjøretøy<br />
i utmark. Det er et reelt behov for skogskjøtsel i Høglia i følge uttalelse fra skogbrukssjef Thor<br />
Arne Nesje. Da kjøringen bare vil skje på frossen mark og hovedsakelig i en opparbeidet turløype /<br />
Skiløype, vil det ikke bli noen kjørespor av betydning. En tillatelse som omsøkt kan ikke sees å føre<br />
til betydelig ulempe, i forhold til målet om å redusere motorferdselen til et minimum.<br />
Delegert myndighet<br />
I k–sak 136/96 ble det fastslått, at formannskapet er delegert følgende myndighet: Forvaltningen av<br />
saker i henhold til Nasjonale forskrifter for motorisert ferdsel i utmark og vassdrag § 6.<br />
Vedtaket er fattet i medhold av forskrifter for bruk av motorkjøretøy i utmark og på islagte<br />
vassdrag, § 6.<br />
”I unntakstilfeller kan kommunestyret – eller annet folkevalgt organ som kommunestyret<br />
bestemmer – etter skriftlig søknad gi tillatelse til kjøring utover §§ 2,3,4 og 5 dersom søkeren<br />
påviser et særlig behov som ikke knytter seg til turkjøring, og som ikke kan dekkes på annen måte.<br />
Før eventuell tillatelse gis, skal transportbehovet vurderes mot mulige skader og ulemper i forhold<br />
til et mål om å redusere motorferdselen til et minimum”.<br />
Side 197
Forslag til vedtak<br />
Jan Olaf Mørkved innvilges dispensasjon fra forskriften for bruk av motorkjøretøy i utmark og på<br />
islagte vassdrag, jfr. § 6 for barmark sesongene 2010, 2011 og 2012.<br />
Dispensasjonen gjelder kun for utkjøring av trevirke med traktor. Kjøring skal kun foregå på<br />
frossen barmark, og etter inntegnet kjørerute på vedlagt kart.<br />
Saksbehandler: Yngve Fløttkjær<br />
Svein Blix<br />
rådmannen<br />
Henrik Brækkan<br />
Kommunaldirektør<br />
Trykte vedlegg:<br />
Søknad<br />
Kart<br />
Avtale og uttaelse fra skogbruksjefen<br />
Side 198