Bakgrunn - BIM for landskap
Bakgrunn - BIM for landskap
Bakgrunn - BIM for landskap
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
In<strong>for</strong>masjonsmodell<br />
<strong>for</strong> <strong>landskap</strong>sobjekter<br />
rev. 01.11.2012<br />
<strong>BIM</strong> FOR<br />
LANDSKAPSARKITEKTUR
Arbeidet med en felles in<strong>for</strong>masjonsmodell<br />
<strong>for</strong> <strong>landskap</strong>sobjekter er et<br />
initativ fra arbeidsgruppen “<strong>BIM</strong> <strong>for</strong><br />
<strong>landskap</strong>”. Forprosjektet som presenteres<br />
her er i regi av, og finansiert av<br />
Statsbygg.<br />
Denne pdf ’en er lastet ned fra www.underland.no, og<br />
er en eksport av artiklene som ligger der. Innholdet<br />
på nettsiden kan være oppdatert etter at denne<br />
pdf ’en ble generert, vi anbefaler der<strong>for</strong> å besøke<br />
www.underland.no <strong>for</strong> å få tilgang til oppdatert<br />
in<strong>for</strong>masjon.<br />
Kontaktperson Statsbygg<br />
Ida Grjotheim [Ida.Grjotheim@statsbygg.no]<br />
Kontaktpersoner “<strong>BIM</strong> <strong>for</strong> <strong>landskap</strong>”<br />
Knut Halgeir Wik, Baar Bakke <strong>landskap</strong>sarkitekter [knut@barbakke.no]<br />
Åge Langedrag, Multiconsult [aage.langedrag@multiconsult.no]<br />
Bjørn Amund Enebo, Bjørbekk & Lindheim <strong>landskap</strong>sarkitekter [bae@blark.no]
Table of Contents<br />
<strong>Bakgrunn</strong> 2<br />
<strong>Bakgrunn</strong> 2<br />
Norske nasjonale standarder 5<br />
NS3450 - hvem 6<br />
NS3451 - hvor 7<br />
NS3420 - hva 9<br />
NS4400 10<br />
VIPS 11<br />
Statens vegvesen 12<br />
Prosesskoden 13<br />
NVDB 14<br />
HB138 15<br />
HB138 Objektkodelista 17<br />
DAKAT 20<br />
SOSI 21<br />
Internasjonal standardisering 22<br />
Danmark 23<br />
England 26<br />
Sverige 27<br />
DWG 29<br />
IFC 30<br />
CityGML 31<br />
LOD 32<br />
CityGML <strong>for</strong> <strong>landskap</strong> 34<br />
LandXML 35<br />
KML 37<br />
Omniclass 38<br />
Objektklassifisering 42<br />
Objektklassifisering 42<br />
Krav til objektklasser 43<br />
Objektklasser 45<br />
Objektbibliotek 46<br />
Vegen videre 47<br />
Vegen videre 47<br />
Første skritt på veien - IFC 48<br />
IFC <strong>for</strong> LARK - <strong>BIM</strong> Manual 1.x Statsbygg 52<br />
IFC <strong>for</strong> LARK - CityGML 53<br />
IFC <strong>for</strong> LARK - Eksempel brukt i Revit 55<br />
IFC <strong>for</strong> LARK - Tidligere arbeider 68<br />
Avslutning 71<br />
Om <strong>BIM</strong> <strong>for</strong> <strong>landskap</strong> 71<br />
<strong>BIM</strong> - Noe mer enn bare Bygg 72<br />
Kilder til <strong>BIM</strong> <strong>for</strong> Landskap 76<br />
Artikler og nettsider 78<br />
<strong>BIM</strong> <strong>for</strong> Anlegg 82
Rapporter 84<br />
Webinar 89<br />
Begrepsavklaring 90
<strong>Bakgrunn</strong><br />
<strong>Bakgrunn</strong><br />
<strong>Bakgrunn</strong><br />
<strong>Bakgrunn</strong><br />
Ut<strong>for</strong>dringer i bransjen<br />
Landskapsarkitekter opplever å falle mellom to stoler når det kommer til å velge verktøy og metode <strong>for</strong> å<br />
jobbe med digitale metoder. De jobber med prosjekter i stort spenn i skala, med alt fra hager og parker<br />
knyttet til bygninger til plasser og torg, parkanlegg, kirkegårder, gater, <strong>for</strong>tau og til de lange linjer på<br />
infrastrukturprosjekter <strong>for</strong> veier og jernbane. Vi er arkitekt/<strong>for</strong>mgiver/premissgiver <strong>for</strong> design <strong>for</strong> «livet<br />
mellom husene», men verktøyene <strong>for</strong> å håndtere alt dette er ikke tilrettelagt <strong>for</strong> <strong>landskap</strong>sarkitekten. De er<br />
mer spesialisert på det bygningsmessige med arkitektverktøyene som Revit og Archicad, og uten<strong>for</strong><br />
bygget er de mest tilrettelagt <strong>for</strong> de tekniske fagene og <strong>for</strong> infrastruktur med sine lange strukturer bygget<br />
opp fra en veikropp. Landskapsarkitekter i Norge jobber tradisjonelt i sistnevnte kategori med<br />
CAD-baserte verktøy som Civil 3D.<br />
Landskapsarkitektur er ofte noe helt annet enn repetitive strukturer av vegger, tak og gulv eller lange<br />
linjer med faste bredder som en vei. Riktignok er det ofte møblering, vegetasjon og kanter som kan<br />
bygges opp likt fra gang til gang, men det er også en stor oppgave å kunne jobbe med terreng, presise fall<br />
og avvanning på en logisk og enkel måte. Ingen av disse verktøyene kan jobbe plastisk med terreng, kna<br />
det som en bulldoser eller grave det opp i hauger. Det finnes verktøy som kan <strong>for</strong>me terrenget og som kan<br />
håndtere komplekse <strong>for</strong>mer og store terrengdata og gi helt presise beregninger av fall<strong>for</strong>hold tilpasset våre<br />
krav til universell ut<strong>for</strong>ming eller minimumsfall <strong>for</strong> å få overvannet til å renne den rette veien. Man kan få<br />
programmer til å vise ulike lagtykkelser <strong>for</strong> oppbygning av ulike terrengflater og som dynamisk følger<br />
toppflaten når man endrer høyden eller fallet. Men ingenting av dette er gjort i en fei. De setter alle store<br />
krav til teknisk kompetanse hos den som skal <strong>for</strong>mgi terrenget. Slik kompetanse er ikke utbredt blant<br />
<strong>landskap</strong>sarkitekter. I det minste ikke ennå.<br />
Det er også et dilemma at det er blant den yngre generasjon <strong>landskap</strong>sarkitekter man finner de som kan<br />
beherske den nye teknologien og som settes til å modellere <strong>landskap</strong>et mens det er den eldre generasjon<br />
som innehar stor påvirkningskraft på <strong>for</strong>mgivning og lang erfaring med prosjekter, men som ikke har den<br />
samme <strong>for</strong>ståelsen <strong>for</strong> hvordan dette kan omsettes i en digital terrengmodell.<br />
<strong>BIM</strong> <strong>for</strong> <strong>landskap</strong>sarkitektur<br />
<strong>Bakgrunn</strong>en <strong>for</strong> opprettelsen av arbeidsgruppen <strong>BIM</strong> <strong>for</strong> <strong>landskap</strong>sarkitektur – BFL – ble til i 2009 ved at<br />
Statsbygg fra årsskiftet 2010 krevde <strong>BIM</strong> <strong>for</strong> alle fag i alle sine prosjekter. Også andre store utbyggere på<br />
bygg og anleggsiden jobbet med lignende krav og <strong>BIM</strong>-strategi. Disse nye kravene innebar objektbaserte<br />
3D-modeller på åpne <strong>for</strong>mater. Landskapsarkitekter var ikke og er <strong>for</strong>tsatt ikke i stand til å levere<br />
modeller som tilfredsstiller disse kravene. Arbeidsgruppa utviklet et samarbeid og et nettverk <strong>for</strong> å utvikle<br />
<strong>landskap</strong>sarkitekters muligheter innen<strong>for</strong> <strong>BIM</strong> og har med dette prosjektet fått anledning til å komme et<br />
stykke videre på veien mot å lage objektklasser <strong>for</strong> <strong>landskap</strong>sobjekter og <strong>for</strong>søke å se videre framover<br />
mot en komplett <strong>landskap</strong>sin<strong>for</strong>masjonsmodell. Det er også et mål å finne verktøy som passer <strong>for</strong> vårt<br />
arbeidsfelt og <strong>for</strong>søke å påvirke programleverandører til å gi oss verktøy som er enkle å bruke samtidig<br />
som de kan utføre oppgaven ihht. de nye kravene som ny teknologi fører med seg.<br />
1
<strong>Bakgrunn</strong><br />
<strong>Bakgrunn</strong><br />
Hovedoppgave<br />
Dette <strong>for</strong>prosjektet har kommet istand ved hjelp av et prosjekt utlyst av Statsbygg. Hovedoppgaven <strong>for</strong><br />
prosjektet som er <strong>for</strong>mulert i prosjektbeskrivelsen:<br />
Dette prosjektets hovedoppgave er å begynne arbeidet med å standardisere digitalisert in<strong>for</strong>masjon i<br />
<strong>for</strong>m av en <strong>landskap</strong>sin<strong>for</strong>masjonsmodell, mao en parallell til bygningsin<strong>for</strong>masjonsmodellen på<br />
byggsiden.<br />
Å tette hele dette gapet mellom utviklingen på bygg og <strong>landskap</strong> er en stor oppgave og vi vil anse dette<br />
prosjektet som en begynnelse på dette arbeidet.<br />
Konkret vil dette prosjektet utføre følgende deloppgaver:<br />
1. Kartlegge eksisterende klassifikasjonsstandarder <strong>for</strong> å vurdere om eksisterende standarder helt<br />
eller delvis kan “adopteres” <strong>for</strong> bruk innen modellering av <strong>landskap</strong> i Norge<br />
2. Utarbeide <strong>for</strong>slag til objektklasser<br />
3. Lage skisse til hovedprosjekt<br />
Metode<br />
Gruppen har jobbet sammen i ulike workshops hvor vi mellom møtene har <strong>for</strong>delt arbeid oss i mellom.<br />
Alle tre i gruppen har god erfaring med å jobbe konkret i oppdrag hvor kunden stiller krav til 3D og<br />
in<strong>for</strong>masjon på objekter. Gruppens representanter har vært delaktig i eksterne <strong>for</strong>a som BuildingSmart,<br />
BA-Nettverket, Tversektorialt samarbeidsprosjekt, Programvareleverandørenes brukerdager og<br />
lanseringsseminarer, Teknisk <strong>for</strong>um infrastruktur, De 6 store osv. Gruppen har brukt mye tid på å søke<br />
etter dokumenter, rapporter, artikler og prosjekteksempler som kan være til hjelp i den første delen av<br />
arbeidet med å samle inn grunnlagsin<strong>for</strong>masjon.<br />
Avgrensning av oppgaven<br />
Oppgaven med å samle in<strong>for</strong>masjon og få en oversikt som skal resultere i en anbefaling <strong>for</strong> hovedprosjekt<br />
har vist at mye arbeid er gjort og mye skjer når det gjelder standardiseringsarbeid. Landskapsarkitektur<br />
griper inn i mange nivåer og mange standardiseringer som er under endring. Derimot er det få steder vi<br />
har funnet som kan gi et godt svar på en vei å gå videre. Vi har valgt å samle så mye in<strong>for</strong>masjon som vi<br />
har kommet over i vårt arbeid slik at dette er tilgjengelig <strong>for</strong> videre arbeider. Når det gjelder anbefaling til<br />
videre arbeider ser vi at det bør jobbes på flere nivåer. Vår anbefaling er resultat av et ønske om å få på<br />
plass en løsning som gir <strong>landskap</strong>sarkitekter mulighet <strong>for</strong> å modellere alle sine objekter i 3D med<br />
egenskapsdata og dele denne in<strong>for</strong>masjonen inn i en tverrfaglig prosjekteringsgruppe. Vår anbefaling <strong>for</strong><br />
videre arbeid er å fokusere på hva vi kan ta tak i som allerede er tilgjengelig av programvare, metoder og<br />
utvekslings<strong>for</strong>mater slik at <strong>landskap</strong>sarkitekter kan få på plass en midlertidig løsning som er akseptert i<br />
den Norske bransjen. Denne løsningen vil kunne være til stor hjelp mens man jobber med en mer<br />
dypgående standardisering som vil ta tid og må tilpasse mange ulike standardiseringsarbeid som nå<br />
<strong>for</strong>egår parallelt, slik som LandXML, IFC, CityGML, SOSI til GML.<br />
2
<strong>Bakgrunn</strong><br />
<strong>Bakgrunn</strong><br />
Disposisjon<br />
Rapporten er satt opp med en generell innledning som beskriver dagens ut<strong>for</strong>dringer og oppgavens<br />
begrensninger. Videre er det henvist til ulike Norske og internasjonale standarder som vil være viktig å<br />
ta utgangspunkt i eller hente egenskaper fra når man skal objektifisere <strong>landskap</strong>sarkitekturfaget.<br />
Objektklassifisering viser i første omgang hvilke krav vi ser <strong>for</strong> oss bør stilles til fagets objekter og vi<br />
har laget noen eksempler på hvordan dette kan settes i system. Veien videre beskriver vår anbefaling til<br />
et hovedprosjekt og midlertidige arbeider som vil kunne gi mye med de programvarene og standardene<br />
som vi har tilgjengelig i dag. I dette kapittelet har vi også beskrevet noen eksempler som viser til<br />
gjennomførte arbeider som bør følges opp <strong>for</strong> å få på plass en midlertidig løsning som viser seg fungerer<br />
frem til man har en mer ISO sertifisert standard også <strong>for</strong> <strong>landskap</strong>sarkitekturfaget. Om <strong>BIM</strong> <strong>for</strong> <strong>landskap</strong>,<br />
har vi prøvd å samle de viktigste kildene som har vært til inspirasjon <strong>for</strong> vår arbeid og <strong>for</strong> videre arbeider.<br />
3
<strong>Bakgrunn</strong><br />
Norske nasjonale standarder<br />
Norske nasjonale standarder<br />
Norsk standard er innarbeidet i bygge- og anleggsbransjen og der<strong>for</strong> et logisk utgangspunkt når vi skal se<br />
på et objektbibliotek <strong>for</strong> <strong>landskap</strong>sobjekter. Serien med aktuelle NS-er er gjennomgått kort under, samt<br />
SOSI og Statens veivesens Prosesskode/NVDB/DAKAT. Ingen av standardene er dekkende eller i stand<br />
til å fungere som et objektbibliotek, men <strong>for</strong> prosjektet har de vært en viktig referanseliste og rettesnor <strong>for</strong><br />
hvilke objekter som er tatt med og hvordan de er klassifisert.<br />
4
<strong>Bakgrunn</strong><br />
NS3450 - hvem<br />
NS3450 - hvem<br />
Omfang:<br />
Standarden fastsetter regler <strong>for</strong> redigering av og innhold i dokumenter som skal ligge til grunn <strong>for</strong> tilbud<br />
på eller avtale om utførelse av bygg, anlegg, installasjoner, drift og vedlikehold.<br />
Standarden er en komplett oversikt over hva et prosjekt skal inneholde <strong>for</strong> å kunne realiseres og fungerer<br />
som en huske-/sjekkliste <strong>for</strong> strukturering av et prosjekt.<br />
Hovedkapitler:<br />
A Prosjektin<strong>for</strong>masjon<br />
B Konkurranseregler og kvalifikasjonskrav<br />
C Kontraktsbestemmelser<br />
D Beskrivende del<br />
E Svardokumenter<br />
I standardens tillegg A beskrives kapittelinndeling av prosjektbeskrivelser av bygg med kapittel 01<br />
Rigging og drift, 03 Graving, sprenging, 71 Anleggsgartnerarbeid osv. Denne inndelingen beskriver også<br />
hvem som står <strong>for</strong> utførelsen av arbeidene<br />
Standarden kan lastes ned gratis her:<br />
http://www.anskaffelser.no/filearchive/ns03450-no.01.pdf<br />
5
<strong>Bakgrunn</strong><br />
NS3451 - hvor<br />
NS3451 - hvor<br />
NS3451 Bygningsdelstabellen<br />
Standarden kjennes best som Bygningsdelstabellen og danner grunnlag <strong>for</strong> beskrivelse av alle objekter<br />
(bygningsdeler) <strong>for</strong> bygg og anlegg. Bygningsdelstabellen bygger på den internasjonale standarden ISO<br />
12006-2 Building construction – Organization of in<strong>for</strong>mation about construction works – Part 2:<br />
Framework <strong>for</strong> classification of in<strong>for</strong>mation. ISO 12006-2 er grunnlag <strong>for</strong> standardisering i en rekke<br />
andre land som OmniClass i USA, Sverige med BSAB 96, England med Uniclass 1997 og Danmark med<br />
DBK 2006. Alle disse standardene baserer seg på en liste/tabell av elementer=bygningsdeler og design<br />
elements=bygningsdelstyper som til sammen utgjør et byggverk/anlegg.<br />
Bygningsdelstabellen brukes ofte i sammenheng med kostnadsberegninger i tidligfase-prosjekter og er<br />
gjort tilgjengelig på mange ulike felt. For eksempel finnes den som et kostnadsberegningsverktøy <strong>for</strong><br />
smart-telefoner med app-en Norsk Prisbok. Bygningsdelstabellen er det nærmeste vi kommer en<br />
objektliste <strong>for</strong> <strong>landskap</strong> innen Norsk Standard. Av den grunn er det viktig at innholdet i<br />
Bygningsdelstabellen blir ivaretatt i utarbeidelsen av LIM-objektbiblioteket.<br />
Se også Statsbygg <strong>BIM</strong> manual 1.2 – A.3 Referanser:<br />
ISO 12006-2 Building construction — Organization of in<strong>for</strong>mation about construction works — Part 2:<br />
Framework <strong>for</strong> classification of in<strong>for</strong>mation<br />
… NS 3451 Bygningsdelstabell (<strong>for</strong>kortelse: NS 3451) – INFO: Innholdet i NS 3451 svarer grovt sett til<br />
elementtabeller som ‘OmniClass Table 21 – Elements’.<br />
Bygningsdelstabellens omfang<br />
Sitat: Standarden fastlegger inndeling i bygnings- og installasjonsdeler <strong>for</strong> systematisering,<br />
klassifisering, koding m.m. av in<strong>for</strong>masjon som omfatter de fysiske delene av bygningen og de tilhørende<br />
utvendige anlegg.<br />
Inndelingen kan brukes til byggebeskrivelser, statistikk og tilbakeføring av erfaringer om kostnader,<br />
bruksegenskaper, varighet og annet. Videre kan inndelingen benyttes i <strong>for</strong>bindelse med referansesystemer<br />
<strong>for</strong> merking av bygningsdeler på tegninger, skjema mv. og i det utførte bygget.<br />
Inndeling<br />
Bygningsdelstabellen er bygd opp med tre nivåer, med økende grad av detaljering fra 1-sifret til 3-sifret<br />
nivå.<br />
1-sifret bygningsdel<br />
For <strong>landskap</strong> finner vi hovedsakelig bygningselementene i bygningsdel (1-sifret) 7 Utendørs.<br />
2-sifret bygningsdel<br />
6
<strong>Bakgrunn</strong><br />
NS3451 - hvor<br />
På 2-sifret nivå er Bygningsdelstabellen delt slik:<br />
70 Utendørs, generelt<br />
71 Bearbeidet terreng<br />
72 Utendørs konstruksjoner<br />
73 Utendørs VVS<br />
74 Utendørs elkraft<br />
75 Utendørs tele og automatisering<br />
76 Veger og plasser<br />
77 Park og hage<br />
78 Utendørs infrastruktur<br />
79 Andre utendørs anlegg<br />
3-sifret bygningsdel<br />
Hoveddel 7 Utendørs er her gjengitt i sin helhet. Generelt ser man at det er mange koder som ikke skal<br />
benyttes og at det også er mange objekter som mangler i <strong>for</strong>hold til å dekke alle mulige objekter man har<br />
behov <strong>for</strong> i et prosjekteringsbibliotek.<br />
Tabell 7- Utendørs<br />
7
<strong>Bakgrunn</strong><br />
NS3420 - hva<br />
NS3420 - hva<br />
Beskrivelsestekster <strong>for</strong> bygg, anlegg og installasjoner<br />
Standarden er svært utbredt i bransjen <strong>for</strong> beskrivelse av hva som skal bygges og hvordan utførelsen skal<br />
være <strong>for</strong> å kunne prissettes. Det er åpenbart at en god kobling mellom en LIM-objektliste og NS3420<br />
hadde kunnet gi store <strong>for</strong>deler <strong>for</strong> utarbeidelse av komplette prosjektdokumenter.<br />
Hoved<strong>for</strong>mål<br />
I standardens hoved<strong>for</strong>mål står det:<br />
NS 3420 er et standardisert system av postgrunnlag <strong>for</strong> delprodukter og ytelser innen bygge- og<br />
anleggsarbeider, med hoved<strong>for</strong>mål å danne grunnlaget <strong>for</strong> utarbeidelsen av poster i en detaljbeskrevet<br />
pris<strong>for</strong>espørsel. Standarden inneholder beskrivelse av de enkelte delprodukters eller ytelsers omfang og<br />
prisgrunnlag samt krav til materialer, utførelse, toleranser, prøving og kontroll. I tillegg fastsetter<br />
standarden regler <strong>for</strong> mengdeberegning.<br />
Landskap i NS3420<br />
Hovedelementene på objektnivå som beskrives <strong>for</strong> <strong>landskap</strong> i NS3420 er samlet i Del K:<br />
Anleggsgartnerarbeider, men også andre deler som Del F Grunnarbeider – del 1 (Vegatsjonsrydding,<br />
masseflytting, massutskifting mm) og Del G Grunnarbeider - del 2 (asfaltdekker, kunstgressdekker mm),<br />
Del Z Drift og vedlikehold og andre deler er høyst relevante <strong>for</strong> LIM-objekter.<br />
Komplett oversikt over strukturen <strong>for</strong> Del K: Anleggsgartnerarbeider kan ses (<strong>for</strong>håndsvisning) og kjøpes<br />
her: http://www.standard.no/no/Sok-og-kjop/Sokeresultater/ og søk på anleggsgartnerarbeider<br />
8
<strong>Bakgrunn</strong><br />
NS4400<br />
NS4400<br />
NS 4400 Planteskolevarer<br />
NS 4400 Planteskolevarer fastlegger generelle krav til kvalitet, størrelse, merking og emballering <strong>for</strong><br />
treaktige planter… I tillegg til denne generelle standarden er det fastlagt spesifikke standarder <strong>for</strong><br />
planteslag som brukes i hager og grøntanlegg (NS 4401 til NS 4413).<br />
Standarden oppgir kriterier som grein, tellende grein, herkomst, bredde osv som vil være aktuelle<br />
egenskapsdata som kan knyttes til LIM-objekter på grøntanleggsiden<br />
De spesifikke standardene under NS 4400 er som følger:<br />
NS4401 Vegetativt <strong>for</strong>merte roseplanter<br />
NS4403 Løvtrær<br />
NS4404 Frukttrær<br />
NS4405 Stauder<br />
NS4406 Slyngplanter og klatreplanter<br />
NS4407 Bringebærplanter<br />
NS4408 Bærbusker<br />
NS4409 Jordbærplanter<br />
NS4410 Hekkplanter og masseplanter<br />
NS4411 Planter til viderekultur<br />
NS4412 Grunnstammer <strong>for</strong> frukttrær<br />
NS4413 Barplanter (koniferer)<br />
Objekter i et objektbibliotek <strong>for</strong> vegetasjonsobjekter bør ha egenskaper som referer seg til NS<br />
4400.<br />
9
<strong>Bakgrunn</strong><br />
VIPS<br />
VIPS<br />
VIPS (Vegvesenets Interaktive PlanleggingsSystem)<br />
VIPS er et lukket <strong>for</strong>mat innarbeidet i Vianova systems sin programvare. Entreprenører har uttalt at de ser<br />
<strong>for</strong>del med å kunne motta VIPS fra de prosjekterende <strong>for</strong>di fil<strong>for</strong>matet og programvare gir mulighet <strong>for</strong> at<br />
modellen kan bearbeides videre av mottakeren. Modellen er ikke død og låst som den er ved evt eksport<br />
til DWG. For riktig masseberegning vil avdekket fjell under bygging alltid være annerledes en antatt fjell<br />
fra prosjektering. Der<strong>for</strong> trenger entreprenør og kunne jobbe videre med den prosjekterte 3D modellen<br />
slik at de får riktig masseberegninger. Denne egenskapen er kjent fra byggebransjen når det gjelder<br />
<strong>for</strong>matet IFC hvor man kan <strong>for</strong>tsette å jobbe på objekter modellert i én programvare og videre importert i<br />
en annen programvare.<br />
10
<strong>Bakgrunn</strong><br />
Statens vegvesen<br />
Statens vegvesen<br />
Statens vegvesen har gjennom mange år standardisert all produksjon på nyanlegg og drift/vedlikehold.<br />
Prosesskoden (HB025) er i likhet med NS3420, beskrivelsestekster som brukes til beskrivelser <strong>for</strong><br />
prissetting av veganlegg. Vegvesenet har også samlet en database <strong>for</strong> alle veiene i landet i en Nasjonal<br />
veidatabank – NVDB. For nyanlegg og in<strong>for</strong>masjonmodellering har de utarbeidet en egen håndbok –<br />
HB138-Modellgrunnlag som har en egen objektkodeliste. Vi har også sett nærmere på vegvesenets<br />
datakatalog – DAKAT.<br />
11
<strong>Bakgrunn</strong><br />
Prosesskoden<br />
Prosesskoden<br />
Håndbok 025 Prosesskode 1 – Standard beskrivelsestekster <strong>for</strong> vegkontrakter,<br />
hovedprosess 1–7<br />
Prosesskoden inneholder detaljerte beskrivelsestekster <strong>for</strong> nyanlegg og drift/vedlikehold <strong>for</strong> veganlegg.<br />
Prosesskoden har under Hovedprosess 7 Vegutstyr og miljøtiltak beskrevet mange av <strong>landskap</strong>ets objekter<br />
og den beskriver også hvordan objektet skal implementeres, feks <strong>for</strong> et tre vil også jord og plantehull<br />
beskrives i samme prosess.<br />
Prosesskoden kan ikke uten videre ses i sammenheng med objekter i et <strong>landskap</strong>sbibliotek, men er<br />
interessant som en helhet sammen med objektkodelista og de andre standardene fra vegvesenet.<br />
12
<strong>Bakgrunn</strong><br />
NVDB<br />
NVDB<br />
NVDB – Norsk veidatabank – er en database/register <strong>for</strong> alle veiene i landet. NVDB er utviklet av Statens<br />
vegvesen og Kartverket <strong>for</strong> å blir et in<strong>for</strong>masjonssystem som sikrer optimal drift, <strong>for</strong>valtning og utvikling<br />
av det offentlige vegnettet i Norge (Kartverket, 2009). Databasen skal være lett å presentere som<br />
kartbilder og tilgjengeliggjøres som internettløsninger som <strong>for</strong> eksempel visveg.no<br />
13
<strong>Bakgrunn</strong><br />
HB138<br />
HB138<br />
Statens vegvesens Håndbok 138 – Modellgrunnlag (HB138) setter krav om at ”som utført”-data skal<br />
leveres <strong>for</strong> bl.a. NVDB og objektene som skal være med er definert av Objektkodelista. Objektkodelista<br />
definerer alle objekter med et objektnavn, definisjon og kode som bestemmes fra NVDB eller<br />
Prosesskoden (HB025).<br />
Fagmodeller<br />
HB138 definerer fagmodeller <strong>for</strong> hvert fag<br />
3.3.2 Fagmodell veg<br />
3.3.3 Fagmodell konstruksjoner<br />
3.3.4 Fagmodell tunnel<br />
3.3.4 Fagmodell VA, grøft og rørledning<br />
3.3.5 Fagmodell bergsikring, geotekniske konstruksjoner og tiltak<br />
3.3.6 Fagmodell skilt, signal og oppmerking<br />
3.3.7 Fagmodell vegutstyr<br />
3.3.8 Fagmodell kabelføringsanlegg<br />
3.3.9 Fagmodell tekniske installasjoner<br />
3.3.10 Fagmodell <strong>landskap</strong>stiltak<br />
3.3.11 Reguleringsflater og grunnerverv<br />
3.3.12 Ytre miljø/beregningsmodell<br />
Til sammen danner dette en stor samlet Tverrfaglig modell (3.4), en Prensentasjonsmodell (3.5) samt en<br />
Som utført modell (3.6)<br />
Kravet til innholdet i feks Fagmodell <strong>landskap</strong> er detaljert og omfattende og kan inneholde Design og<br />
ut<strong>for</strong>ming, Terreng<strong>for</strong>ming, Vegetasjon, Analyser, Formingsveileder, Intensjonsbeskrivelse,<br />
Skjøtsel, Rigg og marksikring. Terrengmodellen skal inneholde byggegroper, plantehull, jordlag med<br />
lagtykkelser osv. Terrenget eksporteres til LandXML (triangulering) og evt 3D-geometri som<br />
volumobjekter. Objekter referes med et punkt (xyz) og langsgående objekter refereres som en<br />
referanselinje, eksempelvis en kantstein refereres med en linje <strong>for</strong> innerkanten av kantsteinen. Også her er<br />
LandXML utvekslings<strong>for</strong>mat og stikningsdata.<br />
Objekter <strong>for</strong> Vegetasjon skal være relativt detaljerte og inneholde mye in<strong>for</strong>masjon både i <strong>for</strong>hold til<br />
geometri (størrelse ved utplanting/utvokst) og innhold (art-/sortsnavn mm) som skal kunne trekkes ut.<br />
Dette er ikke løst i <strong>for</strong>hold til utvekslings<strong>for</strong>matene (LandXML, SOSI) som ikke bærer med seg denne<br />
funksjonaliteten/in<strong>for</strong>masjonen. Dette vil kun komme til nytte i det proprietære <strong>for</strong>matet som benyttes til<br />
prosjekteringen.<br />
14
<strong>Bakgrunn</strong><br />
HB138<br />
i bruk i en del prøveprosjekter.<br />
HB138 <strong>for</strong>eligger pr dags dato i en høringsutgave, men er allerede tatt<br />
HB138 er relativt ambisiøs i <strong>for</strong>hold til <strong>landskap</strong>sin<strong>for</strong>masjonsmodellering og beskriver en prosess som<br />
fungerer godt utfra å få stikningsdata mellom prosjekterende og utførende, men i <strong>for</strong>hold til objektbasert<br />
modellering med in<strong>for</strong>masjonsbærende objekter er det <strong>for</strong>tsatt et stykke vei å gå.<br />
15
<strong>Bakgrunn</strong><br />
HB138 Objektkodelista<br />
HB138 Objektkodelista<br />
Objektkodelista som er et vedlegg til HB138 er en flat fil med koder <strong>for</strong> hver enkelt objekttype.<br />
Standarden er CAD-basert, og <strong>for</strong>holder seg til lagstrukuren i tegneverktøyet.<br />
HB 138 definerer den slik:<br />
Objektliste<br />
Definerer digitale objekter som benyttes til planlegging, prosjektering og bygging<br />
Angir hvilke objekter som inngår i de ulike fagmodellene<br />
Listen må tilpasses hvert prosjekt individuelt<br />
Objektkodelista er publisert som et regneark. Landskapstiltak er en egen flik i regnearket. Objektkodene<br />
er seksifret, og det er i hovedsak stikningsdata som er representert i lista. Til hver enkelt objektkode er det<br />
knyttet en tekststreng som beskriver objektet enten det er definert av NVDB eller henvisning til HB025<br />
Prosesskoden. Alle fag opererer i den samme lista. Landskap havner i hovedsak under hovedprosess 7,<br />
vegutstyr og miljøtiltak.<br />
16
<strong>Bakgrunn</strong><br />
HB138 Objektkodelista<br />
Utsnitt av objektkodelista med fliken Landskapstiltak<br />
http://banettverket.no/resources/1/BA2012/26012012/2012.02.31_Objektkodeliste.xlsx<br />
Objektkodelista er i skrivende stund under utarbeidelse, og har <strong>for</strong>eløpig vært et dynamisk element som<br />
kan tilpasses bruk. For <strong>landskap</strong>sobjekter er feltkodelista brukbar som kobling mot NVDB og Dakat, men<br />
det er lite in<strong>for</strong>masjon i strukturen som kan være relevant å ta med i LIM. Så vidt vi kan bedømme<br />
baserer HB 138 seg <strong>for</strong>tsatt på et system med modell og beskrivelse som separate dokumenter.<br />
17
<strong>Bakgrunn</strong><br />
HB138 Objektkodelista<br />
18
<strong>Bakgrunn</strong><br />
DAKAT<br />
DAKAT<br />
DAKAT – Datakatalogen er en oversikt over alle objektene som utgjør kjernen i NVDB. DAKAT kan<br />
brukes som et verktøy på internet via en egen applikasjon der objekter listes opp i 4 kolonner: Kategori,<br />
objekttype, egenskapstype og tillatte verdier: DAKAT versjon 2.21<br />
Eksempelet viser objekttype Tre og alle egenskapstypene knyttet til objektet. Egenskapstypen Type/<strong>for</strong>m<br />
vil her ha tillate verdier Trær, frittstående / Tregruppe / Trelund osv<br />
Objekttabellen er svært detaljert og inneholder mange objekter og egenskaper som vil kunne være<br />
aktuelle <strong>for</strong> et LIM-objektbibliotek. Også måten den er strukturert på er noe dette prosjektet griper fatt i<br />
med oppbygningen av <strong>landskap</strong>sin<strong>for</strong>masjonsmodellen og eksemplene på objektbibliotek.<br />
19
<strong>Bakgrunn</strong><br />
SOSI<br />
SOSI<br />
SOSI – Samordnet Opplegg <strong>for</strong> Stedfestet In<strong>for</strong>masjon<br />
SOSI-standarden har vært kjent i <strong>landskap</strong>sarkitekturen i lang tid siden Kartverket i Norge har <strong>for</strong>synt den<br />
bygg- og anleggsrelaterte delen av bransjen med kart på SOSI-<strong>for</strong>mat i mange år. SOSI-koder<br />
(temakoder) på lagstrukturen i DAK-platt<strong>for</strong>men har vært, og brukes <strong>for</strong>tsatt aktivt som<br />
grunnlagsmateriale <strong>for</strong> et hvert prosjekt. Temakodene er seg selv et omfattende objektbibliotek som<br />
inneholder de nødvendig koder <strong>for</strong> å kartfeste in<strong>for</strong>masjon, eller sagt på en annen måte at objekter i<br />
<strong>landskap</strong>et er standardisert og gjengitt på en måte som kan visualiseres i <strong>for</strong>m av et kart. De detaljerte<br />
kartene <strong>for</strong> landets kommuner er tilgjengelig via Norge Digitalt-samarbeidet og benevnes gjerne med<br />
FKB (felles kartbase). Hovedbetydningen <strong>for</strong> ”BA-LARK-bransjen” ligger i at all kartfestet in<strong>for</strong>masjon<br />
er digitalisert og tilgjengeliggjort i SOSI-<strong>for</strong>matet. Det fungerer som et utvekslings<strong>for</strong>mat og<br />
lagrings<strong>for</strong>mat <strong>for</strong> geografiske data. Temakodene er ikke lenger en del av SOSI-standarden (fra versjon<br />
4.0, 2009), men siden de er så godt innarbeidet blant brukermiljøene har kartverket en oversikt over<br />
temakoder som kan lastes ned her.<br />
SOSI-<strong>for</strong>matet er et åpent utvekslings<strong>for</strong>mat (platt<strong>for</strong>muavhengig) og inneholder også mye mer i <strong>for</strong>m av<br />
geodata som benyttes i større grad av andre deler av bransjen på GIS-platt<strong>for</strong>men. Utviklingen av SOSI<br />
dreies over mot GML (Geography Markup Language) som gradvis vil ta over som utvekslings<strong>for</strong>mat av<br />
geografiske data i Norge. SOSI/GML utvikles videre ihht internasjonale standarder (Wikipedia-lenker:<br />
ISO/TC 211, ISO 19136)<br />
Objekter i SOSI-standarden er geometrisk bestemt som punkt, linje eller flate.<br />
SOSI/GML vil <strong>for</strong>tsatt spille en viktig rolle som data over eksisterende <strong>for</strong>hold, det som allerede er<br />
bygget. Det pågående arbeidet med denne rapporten vil teste ut hvorvidt disse standardene vil være<br />
anvendelig <strong>for</strong> LIM-objekter, men gitt at de en gang skal bygges vil de også måtte kunne gjengis innen<strong>for</strong><br />
dette systemet.<br />
20
<strong>Bakgrunn</strong><br />
Internasjonal standardisering<br />
Internasjonal standardisering<br />
21
<strong>Bakgrunn</strong><br />
Danmark<br />
Danmark<br />
BIPS<br />
BIPS (byggeri – in<strong>for</strong>mationsteknologi – produktivitet – samarbejde) www.bips.dk. Er <strong>for</strong><br />
sammenligningens skyld i norske øyne en blanding mellom Standard Norge og buildingSMART. BIPS<br />
Utvikler danske standarder og IT til byggebransjen.<br />
Cuneco<br />
Cuneco – Center <strong>for</strong> produktivitet i byggeriet. Cuneco er et igangværende prosjekt med en varighet på 4<br />
år <strong>for</strong> utvikling og implemetering av modellbasert byggeri i hele byggebransjen.<br />
http://cuneco.dk/<br />
BIPS er oppbygget med 7 ulike <strong>for</strong>um som består av referansepersoner fra bransje, fag og organisasjoner.<br />
Forumene initierer prosjekter og BIPS administrerer og samordner prosjektene mellom de ulike<br />
<strong>for</strong>umene. Prosjektet <strong>for</strong> <strong>landskap</strong>sobjekter er et sådan prosjekt og i samarbeid med de har vi sett<br />
likhetstrekkene med situasjonen her til lands: Landskap henger etter i arbeidet med standardisering<br />
og bruk av <strong>BIM</strong> og faller mellom to stoler når det gjelder verktøy som enten er basert på bygg eller<br />
på infrastruktur.<br />
Prosjektgruppa<br />
DBK 2006 (Dansk Byggeklassifikation) beskriver en modell av byggeriet. Landskap har ikke ”vært med”<br />
i definisjonen. Landskapsobjektprosjektet har kommet i gang <strong>for</strong> å inkludere dette i DBK<br />
BIPS arbeider <strong>for</strong> objektklassifisering med en generisk struktur. For eksempel en dør er en dør gjennom<br />
hele veien av prosjektet, den kan ha en mengde ulike egenskaper/metadata, men den er en dør. Ikke et<br />
nummer eller kode som <strong>for</strong>andres gjennom prosjektet i ulike detaljeringsnivå.<br />
22
<strong>Bakgrunn</strong><br />
Danmark<br />
Figuren viser hvordan et objekt berikes med stadig større mengde in<strong>for</strong>masjon/egenskaper gjennom de<br />
ulike prosessene. Men det er det samme objektet hele veienog det er ulike egenskapssett som er viktig <strong>for</strong><br />
de ulike fasene<br />
BIPS-Landskapsobjektgruppa vil etterfølge denne strukturen i sitt arbeid og er ute etter å etablere et<br />
samarbeid med de andre nordiske landene samt England <strong>for</strong> å utveksle erfaringer og finne en felles<br />
platt<strong>for</strong>m å gå videre med. Første ledd i samarbeidet har vært møte mellom BFL og BIPS-Landskap m.fl.<br />
i København i juni 2012.<br />
Dette utdraget fra Frank Hasling Pedersens prosjektskisse illustrerer veldig godt våre felles ut<strong>for</strong>dringer:<br />
Den store <strong>for</strong>skel: Overflade og objekter<br />
Stort set alle andre elementer i en byggeproces kan behandles som enkeltstående geometriske objekter<br />
der kan adderes og kombineres i det uendelige – som soldater i geled. Terrænmodellen derimod er unik<br />
og kan ikke adderes ligesom objekterne. Den kan derimod bestå af mange <strong>for</strong>skellige designparametre,<br />
med helt vilkårlige geometriske udstrækninger – vidt <strong>for</strong>skellige og samtidigt indbyrdes afhængige.<br />
Terræn overfladen er geometrisk kompleks og ikke rumlig på i samme omfang som Lidt <strong>for</strong>enklet kan man<br />
23
<strong>Bakgrunn</strong><br />
Danmark<br />
sige, at z værdien er voldsomt underrepræsenteret) Der kræves andre værktøjer at til opbygge, behandle<br />
og undersøge overfladen. Med almindeligt anvendte CAD programmer til arkitektarbejde (AutoCAD,<br />
Micro station, Sketch up mfl.) kan man ikke bare trække og skubbe i et terræn, som var det en væg, et<br />
vindue eller en bunke sand i virkelighedens verden <strong>for</strong> den sags skyld.<br />
Heri ligger den væsentligste ud<strong>for</strong>dring: Den praktiske digitale behandling af overfladen. Kun de<br />
færreste og største CAD programmer har disse værktøjer, som ud over stor computerkraft, kræver en<br />
erfaring med 3D modellering, som kun de allerfærreste landskabsarkitekter har.<br />
24
<strong>Bakgrunn</strong><br />
England<br />
England<br />
Landscape Institute – <strong>BIM</strong> OpenProject<br />
De engelske myndighetene vedtok i 2011 at alle offentlige byggeprosjekter skulle prosjekteres med 3D<br />
<strong>BIM</strong> innen 2016. dette har ført til at den engelske bygg- og anleggsindustrien har fått et stort initiativ til å<br />
ruste seg <strong>for</strong> <strong>BIM</strong>-prosjektering. Av den grunn har Landscape Intitute satt igang et prosjekt <strong>for</strong> å kartlegge<br />
hva dette vil innebære <strong>for</strong> <strong>landskap</strong>sarkitekter i England.<br />
Prosjektet har en aktiv prosjektgruppe som bl.a. har utarbeidet en guide <strong>for</strong> <strong>landskap</strong>sarkitektkontorer <strong>for</strong><br />
å kartlegge deres tilnærming til <strong>BIM</strong> og hvilke steg de bør ta <strong>for</strong> å komme seg videre i<br />
prosessen. Nettsiden gir en enkel innføring et godt innblikk i hva <strong>BIM</strong> vil innebære <strong>for</strong> bransjen.<br />
http://www.landscapeinstitute.org/knowledge/<strong>BIM</strong>OpenProject.php<br />
<strong>BIM</strong> Academy<br />
<strong>BIM</strong> Academy ved University of Northumbria tilbyr bl.a. etterutdanning og <strong>BIM</strong> seminarer med tema<br />
innen <strong>landskap</strong> bl.a. De ser behov <strong>for</strong> at <strong>landskap</strong>sarkitekter også kommer på banen og etterspør<br />
<strong>landskap</strong>sarkitekter og deres erfaringer med <strong>BIM</strong><br />
http://ewtrial.wordpress.com/2012/01/11/landscape-architects-is-building-in<strong>for</strong>mation-modelling-bim-im<br />
proving-your-business/<br />
http://www.bimacademy.ac.uk/<br />
25
<strong>Bakgrunn</strong><br />
Sverige<br />
Sverige<br />
I Sverige har man i dag flere pilotprosjekter som tester ut <strong>BIM</strong> <strong>for</strong> Anlegg.<br />
Trafikverket, som tilsvarer Jernbaneverket og Statens vegvesen her i Norge, har som mål at 70% av alle<br />
egnede prosjekter skal leveres som <strong>BIM</strong> fra og med 2014.<br />
(http://www.byggindustrin.com/trafikverket-byter-papper-mot-bim__9174)<br />
Bygghandlingar 90 – del 7<br />
http://www.bygghandlingar90.se/band-7/<br />
Bygghandlingar 90<br />
Bygghandlingar 90 är en publikation med rekommendationer från byggsektorn om hur bygghandlingar<br />
ska ut<strong>for</strong>mas enhetliga och användbara. Bygghandlingar är det som ligger till grund för produktionen av<br />
ett byggprojekt. Bygghandlingar 90 förkortas ofta till BH90 och finns i 8 delar som redovisar hur man<br />
skall ut<strong>for</strong>ma olika delar av bygghandlingar. BH90 del 7 heter ”Redovisning av anläggning” och senaste<br />
utgåvan kom ut 2011. Del 7 innehåller bland annat anvisningar för redovisningar av digitala<br />
anläggningsmodeller, <strong>landskap</strong> och anläggningsin<strong>for</strong>mation. Del 7 innehåller också hur man kan<br />
klassificera och koda objekt. I anläggningsprojekt används digital in<strong>for</strong>mation i olika CAD-program och<br />
för att få en effektiv användning behövs regler för kodningen av in<strong>for</strong>mationen.<br />
Dessa regler behöver vara överenskomna och följas av alla aktörer. Det finns en internationell standard<br />
för benämning av CAD-lager som heter SS-ISO 13567. För kodning av objekt hänvisas till nationella<br />
regler och praxis. I bygghandlingar 90 del 7 finns förslag på hur kodning av <strong>landskap</strong>sin<strong>for</strong>mation kan<br />
ut<strong>for</strong>mas. Det är en tabell som är en vidareutveckling av Vägverkets rithandbok. 35<br />
35 Bygghandlingar 90 Del 7 Redovisning av Anläggning, utgåva 2, Klas Eckerberg, Lars Andersson, Niklas Lindberg, Mica Lind<strong>for</strong>s 2011<br />
Tekst hentet fra side 23 i rapporten: Gemensamt kodsystem och dess betydelse för utvecklingen av <strong>BIM</strong><br />
26
<strong>Bakgrunn</strong><br />
Sverige<br />
i anläggningsbranschen<br />
En av <strong>for</strong>fatterne av rapporten, Klas Eckerberg, er <strong>landskap</strong>sarkitekt og har utdypet dette <strong>for</strong> oss med et<br />
konkret eksempel:<br />
Vi använder nu dessa anvisningar ibland annat det stora projektet ”Förbifart Stockholm” … Här kommer<br />
de digitala modellerna att användas som kontraktsunderlag och i produktionen. Här har vi bland annat<br />
kodning för ”granskningsstatus”, det vill säga om objekten är godkända för användning eller inte.<br />
För att klassificera objekten använder vi ”BSAB byggdelar”, som är den svenska tolkningen av ISO<br />
12006-2 ”Element”. Vi bygger sedan på dessa med byggdelstyper (”Designed Elements”), som utgörs av<br />
”recept” för hur konstruktionen ska se ut. Här kopplar vi till tabellen ”BSAB produktionsresultat”,<br />
motsvarande ISO ”work result”. Det fungerar utmärkt!<br />
För det vi kallar ”<strong>landskap</strong>sin<strong>for</strong>mation”, det vill säga existerande byggda och naturgivna objekt<br />
använder vi ”Kodlista BH90 för <strong>landskap</strong>sin<strong>for</strong>mation”, som är en utveckling av tidigare Vägverkets<br />
tabell.<br />
Klas Eckerberg <strong>for</strong>teller videre at de har valgt å benytte seg av allerede innarbeidede tabeller og<br />
standarder som beskriver bygningsdelstyper fram<strong>for</strong> å bygge på standardiseringsarbeid som går mot å<br />
beskrive objekter utfra hvordan de ser ut:<br />
… arbete pågår att se över ISO 12006-2, i syfte att införa en ny tabell baserat på en ”kompositionell”<br />
klassificering. Jag var tidigare positiv till detta, eftersom man då utgår inte från funktion eller<br />
produktionsresultat utan endast från hur objektet ”ser ut”. En byggnad har väggar, dörrar, tak och så<br />
vidare.<br />
Efter att ni har provat att kombinera funktion med produktionsresultat genom att använda byggdelstyper<br />
känns det inte längre nödvändigt. Det skulle vara förvirrande att införa en ny tabell. I Sverige har BSAB<br />
en mycket stark ställning.<br />
27
<strong>Bakgrunn</strong><br />
DWG<br />
DWG<br />
DWG<br />
DWG er et lukket <strong>for</strong>mat fra Autodesk og er native-<strong>for</strong>matet til programmet AutoCAD. DWG-<strong>for</strong>matet<br />
har fått svært stor utbredelse og i dag kan de fleste programvare eksportere til og importere fra DWG.<br />
Formatet er ikke godt egnet <strong>for</strong> <strong>BIM</strong> da det bl.a. ikke gir noen enkel mulighet til å knytte egenskapsdata<br />
til objektene. Block-er i AutoCAD er sammensatte symboler som representerer et objekt og de kan<br />
berikes med attributter (tekststrenger) som bærer egenskaper. For eksempel kan et tresymbol ha en<br />
attributt som beskriver treets botaniske navn. Alle typer AutoCAD-objekter kan også få en <strong>for</strong>m <strong>for</strong><br />
egenskaper tilknyttet seg med hjelp av XDATA som gir hvert objekt en GUID. Den kan i sin tur brukes i<br />
en database som kan inneholde valgfrie egenskaper (Klas Eckerberg, 2012, epost). Sistnevnte teknikk<br />
benyttes bl.a. i Novapoint Landskap der in<strong>for</strong>masjon om planter legges på objekter (plantefelt og<br />
plantesymboler) og leses ut av programmet i plantelister osv. Den store <strong>for</strong>delen med DWG-<strong>for</strong>matet er at<br />
det er godt innarbeidet hos alle programvareleverandørene og gir svært god sikkerhet i at eksport av 2D<br />
og 3D geometri blir likt ved import i de øvrige programvarene.<br />
I alle store tverrfaglige samferdselsoppdrag i Norge i dag <strong>for</strong>plikter alle prosjekterende å utarbeide et<br />
felles notat som beskriver utveksling av digitale 3D filer. Både Statens Vegvesen (SVV) og<br />
Jernbaneverket (JBV) stiller nå krav om dette som vedlegg til kontrakt. I disse notatene er det i dag kun<br />
DWG som er eneste utvekslings<strong>for</strong>mat som benyttes mellom de prosjekterende. Dette viser at vi har et<br />
stort behov <strong>for</strong> et åpent utvekslings<strong>for</strong>mat <strong>for</strong> samferdsel som også tar med seg egenskapsdata på<br />
objekter. «<strong>BIM</strong>» i samferdsel fokuserer i hovedsak på 3 punkter som bransjen vet fungerer ved å<br />
eksporterer til DWG.<br />
1. 3D geometri av objekter, flater, linjer og punker<br />
2. Stikkedata som egne flater, linjer og punkter som har egenskapsdata kun ved lagnavnet som disse<br />
stikkedata ligger på. Hvert prosjekt har sitt eget objektkodesystem som skal sikre unike koder <strong>for</strong><br />
ulike objekter. Denne koden må legges inn på riktige lagnavn <strong>for</strong> at mottakeren skal kunne<br />
gjenkjenne hvilke objektkategorier stikkedata tilhører.<br />
3. Visualisering i Virtualmap. Systematisk navngiving av lag som dermed kan automatisere<br />
prosessen i visningsverktøyet Virtualmap. Navngivingen på lag bestemmer materiale og om<br />
objektet skal vises i 3D modellen. Krever kontroll og god del resurser med å holde denne vedlike.<br />
Denne metoden er en <strong>for</strong>m <strong>for</strong> lukket <strong>BIM</strong> (proprietær), mens det vi etterstreber er en åpen <strong>BIM</strong><br />
(open<strong>BIM</strong>) og som offentlige oppdragsgivere kan etterspørre. Krav om leveranse i et proprietært fil<strong>for</strong>mat<br />
er ikke tillatt i offentlige konkurranseutsatte prosjekter. I samferdselsprosjekter er det likevel <strong>for</strong>tsatt slik<br />
at DWG tillates som leveranse siden det er det eneste <strong>for</strong>matet som fungerer tilfredsstillende <strong>for</strong><br />
tverrfaglig samordning av prosjektdata.<br />
28
<strong>Bakgrunn</strong><br />
IFC<br />
IFC<br />
IFC er en datamodell og et utvekslings<strong>for</strong>mat som er skapt <strong>for</strong> å beskrive og utveksle bygg- og<br />
anleggsin<strong>for</strong>masjon. Det er et objektbasert fil<strong>for</strong>mat, som betyr at objekter, relasjoner og hierarki i<br />
modellen gjenspeiles i IFC-fila. BuildingSMART har innført begrepet buildingSMART DATA<br />
MODELL som erstatning <strong>for</strong> IFC, men i praksis brukes IFC som et begrep på denne datamodellen<br />
http://en.wikipedia.org/wiki/Industry_Foundation_Classes<br />
Flere av objektklassene i IFC (http://www.buildingsmart-tech.org/ifc/IFC2x3/TC1/html/index.htm) og<br />
deres beskrivelser har likheter med <strong>landskap</strong>sobjekter. Se under Objektklasser <strong>for</strong> eksempler på dette.<br />
Mange av objektene vi modellerer utomhus, ligner både i <strong>for</strong>m og funksjon på innendørs objekter. Gulv,<br />
vegger, trapper, møblering, belysning er eksempler.<br />
IFC som <strong>for</strong>mat har frem til i dag vært begrenset til å ta med seg bebyggelse og kun en meter uten<strong>for</strong><br />
byggets vegger. Alle fag som har modeller uten<strong>for</strong> bygget er ikke tatt med i IFC-standarden.<br />
Statsbygg satte krav til alle nye prosjekter fra 2010 skulle leveres på <strong>for</strong>matet IFC. I etterkant har<br />
Forsvarsbygg, Helse<strong>for</strong>etakene, Undervisningsbygg med flere satt som krav at deres byggeprosjekter skal<br />
være 3D <strong>BIM</strong> modeller med utveksling på åpent <strong>for</strong>mat – IFC.<br />
IFC er det åpne <strong>for</strong>matet som i dag er anerkjent internasjonalt som utvekslings<strong>for</strong>mat <strong>for</strong> bygg. Formatet<br />
er innarbeidet i de fleste programvarene som benyttes på byggsektoren. Det er anerkjent og innarbeidet i<br />
bransjen at man nå må <strong>for</strong>holde seg til IFC som åpent <strong>for</strong>mat når man jobber med byggeprosjekter.<br />
Vi ser at flere og flere aktører i byggenæringen har eller får nye programvare som baserer seg på <strong>for</strong>matet<br />
IFC. Tanken er at alle byggeprosjekter har en felles totalmodell i <strong>for</strong>matet IFC. Ulike aktører som ønsker<br />
å benytte seg av in<strong>for</strong>masjon fra denne totalmodellen må bruke programvare som <strong>for</strong>holder seg til IFC.<br />
Statsbygg bruker idag flere type programvare som alle jobber med IFC <strong>for</strong>matet. Kapittel D.2 Analyser<br />
som brukes av Statsbygg (in<strong>for</strong>mativt) i Statsbyggs <strong>BIM</strong>-manual 1.2 beskrives det hvilke type analyser<br />
som Statsbygg ønsker gjennomføre på alle sine byggeprosjekter. Dette er kun mulig når alle objektet i en<br />
3D modell også inneholder egenskapsdata og ikke bare geometri.<br />
BuildingSMART som <strong>for</strong>valter <strong>for</strong>matet IFC har hatt flere ulike delprosjekter hvor man har sett på om<br />
fag uten<strong>for</strong> byggets vegger også kan standardiseres i henhold til IFC. Et av disse prosjektene er<br />
dokumenter i en australsk rapport som bygger opp under vårt arbeid.<br />
29
<strong>Bakgrunn</strong><br />
CityGML<br />
CityGML<br />
CityGML er to ting:<br />
En geografisk (geospatial) in<strong>for</strong>masjonsmodell<br />
Et utvekslings<strong>for</strong>mat som bygger på GML3<br />
GML står <strong>for</strong> Geography Markup Language og er en standard <strong>for</strong> utveksling av geodata på XML <strong>for</strong>mat.<br />
Standarden er under utvikling av ISO/TC 211.<br />
CityGML er et åpent utvekslings<strong>for</strong>mat og in<strong>for</strong>masjonsmodell designet <strong>for</strong> å utveksle virtuelle<br />
3-dimensjonale by- og <strong>landskap</strong>smodeller. Modellens innhold, både med tanke på semantikk, geometri,<br />
topologi og utseende er ivaretatt i standarden. Et interessant aspekt ved standarden er inndelingen i Level<br />
of Detail (detaljeringsnivåer) fra LOD0-LOD4. Dette legger til rette <strong>for</strong> bedre tilpasning av datasettet til<br />
ulik bruk, <strong>for</strong> eksempel i utredninger og prosjektering, og videre bruk av data. Hierarkiet mellom<br />
tematiske klasser, sammenstillinger, relasjoner mellom objekter og romlige egenskaper er også inkludert i<br />
standarden.<br />
CityGML er publisert som en åpen datamodell og et xml-basert <strong>for</strong>mat <strong>for</strong> lagring og utveksling av<br />
virtuelle bymodeller. Standarden er implementert som et skjema <strong>for</strong> GML3, den utbyggbare standarden<br />
<strong>for</strong> romlig datautveksling utstedt av OGC og ISO TC211. CityGML er ment å bli en åpen standard, og<br />
kan der<strong>for</strong> benyttes gratis.<br />
fritt etter http://www.citygml.org/index.php?id=1523<br />
30
<strong>Bakgrunn</strong><br />
LOD<br />
LOD<br />
LOD – Level of Detail<br />
«CityGML tar ikke bare hånd om den grafiske representasjonen av urbane modeller, men tar særlig vare<br />
på representasjonen av semantiske (språklige / tematiske) egenskaper, taksonomier (klassifikasjoner) og<br />
ansamlinger/klynger av digitale terrengmodeller. Også arealer, vegetasjon, vann<strong>for</strong>ekomster,<br />
transportfasiliteter og møblering i by. Den underliggende modellen skiller mellom fem ulike detaljnivå<br />
(Level Of Detail, LOD). Objekter blir mer detaljert med økende LOD, både mhp geometri og tematisk<br />
oppdeling. CityGML kan, men må ikke, inneholde flere representasjoner av samme objekter i <strong>for</strong>skjellige<br />
LOD samtidig.»<br />
Kilde: http://www.citygml.org/index.php?id=1532<br />
LOD -nivåene av definerer en detaljeringsgrad på objektene i <strong>for</strong>hold til hvilken fase man jobber med. Vi<br />
har <strong>for</strong>søkt å definere vår egen tolkning av LOD tilpasset norske <strong>for</strong>hold:<br />
Forslag til tolkning av LOD tilpasset norske <strong>for</strong>hold<br />
31
<strong>Bakgrunn</strong><br />
LOD<br />
PDF: LOD <strong>for</strong> <strong>landskap</strong><br />
Kilde: UMB-ILP Definisjon av LOD<br />
LOD – Level of development<br />
LOD har også blitt brukt på en annen måte i <strong>BIM</strong>-sammenheng, da i betydningen Level of Development<br />
der det beskriver 5 nivåer fra den konseptuelle/skissefasen til ferdig bygget:<br />
32
<strong>Bakgrunn</strong><br />
CityGML <strong>for</strong> <strong>landskap</strong><br />
CityGML <strong>for</strong> <strong>landskap</strong><br />
Beskrivelsen av CityGML skaper <strong>for</strong>ventninger om at dette kan være en relevant in<strong>for</strong>masjonsmodell <strong>for</strong><br />
prosjektering, bygging og drift av <strong>landskap</strong>sobjekter.<br />
Som SIG3D selv beskriver som bakgrunnen <strong>for</strong> initativet med å utvikle en rikere in<strong>for</strong>masjonsmodell <strong>for</strong><br />
utveksling av urbane modeller: (OBS google-oversetting):<br />
«I de senere år har de fleste virtuelle 3D bymodeller blitt realisert som rent grafiske eller<br />
geometrisk modeller, neglisjere den semantiske og topologisk aspekter. Dermed kan<br />
disse modellene nesten bare brukes til visualisering <strong>for</strong>mål, men ikke <strong>for</strong> tematiske søk, analyse oppgaver<br />
eller romlig data mining. Siden den begrensede reusability av modeller hemmer bredere bruk av<br />
3D byens modeller, hadde en mer generellmodellering tilnærming <strong>for</strong> å bli tatt <strong>for</strong><br />
å tilfredsstille in<strong>for</strong>masjonsbehovet til de ulike bruksområder.»<br />
Objekter<br />
One current limitation with CityGML, however, is that objects created in this <strong>for</strong>mat are not compatible<br />
with standard GIS <strong>for</strong>mats. “It would require someone [sic] like ESRI to make templates <strong>for</strong> using<br />
CityGML, and that will take a lot of ef<strong>for</strong>t,” notes Cote. ESRI and other GIS vendors would have to<br />
figure out how to turn CityGML data into a geodatabase. Cote thinks this would be a complicated<br />
geodatabase model and could take ESRI as long as a year to complete (Cote 2007).<br />
Kilde: LATIS: Integrating <strong>BIM</strong> Technology Into Landscape Architecture<br />
33
<strong>Bakgrunn</strong><br />
LandXML<br />
LandXML<br />
LandXML er et åpent, internasjonalt <strong>for</strong>mat utviklet <strong>for</strong> utveksling av anlegg, oppmåling, samferdsel- og<br />
infrastrukturdata, og særlig veg. Schema <strong>for</strong> landxml 1.2 (siste) inneholder ustrakte standarder <strong>for</strong><br />
definisjon av veger, men ingen spesifikke objekttyper som kan brukes direkte <strong>for</strong> <strong>landskap</strong>. Det er mulig<br />
at enkelte elementer (som Surface og GradeSurface) kan brukes videre, men det er i liten grad knyttet<br />
relevante egenskaper til objektene. LandXML er særlig tatt i bruk at CAD-baserte verktøy.<br />
Standarden inneholder på samme måte som IFC et nivå av tilpassede objekter. Property-, DocFileRefeller<br />
nestedFeature-elementer kan knyttes til de ulike elementene <strong>for</strong> å berike modellen med in<strong>for</strong>masjon.<br />
Skrive- og lesemuligheter <strong>for</strong> slike Property-sets er avhengig av programvaren som skal skape og tolke<br />
filene, og hvor streng den er med å vise egenskaper som ikke er definert i standarden. (Dette er <strong>for</strong> øvrig<br />
også en ut<strong>for</strong>dring med «property sets» i IFC.)<br />
LandXML-standarden er delt opp i Elements, Complex types og Simple types.<br />
En av <strong>for</strong>delene med landxml som utvekslings<strong>for</strong>mat <strong>for</strong> <strong>landskap</strong>sarkitekter, er at det importeres direkte<br />
av flere maskinstyringsverktøy.<br />
Kilde: http://www.landxml.org/schema/LandXML-1.2/documentation/LandXML-1.2Doc.html<br />
LANDxml er en åpen standard, en xml-dialekt til bruk innen samferdsel, infrastruktur og landmåling.<br />
( http://en.wikipedia.org/wiki/List_of_XML_markup_languages)<br />
LandXML er allerede i dag et sentralt utvekslings<strong>for</strong>mat <strong>for</strong> stikningsdata, og de mest sentrale dakbaserte<br />
prosjekteringsverktøyene innen samferdsel og infrastruktur kan eksportere og importere data i dette<br />
<strong>for</strong>matet. Formatet er trukket frem i HB 138 Modellgrunnlag fra Statens vegvesen / VD som det sentrale<br />
utvekslings<strong>for</strong>matet <strong>for</strong> veg.<br />
BuildingSMART vurderer å se om de skal støtte arbeidet med å videreutvikle <strong>for</strong>matet slik at man kan<br />
komme frem til et åpent utvekslings<strong>for</strong>mat også <strong>for</strong> samferdsel. Mye arbeid gjenstår hvis det er tilfelle.<br />
http://www.buildingsmart.no/events/nordic-openinfra-landxml-workshop<br />
Fordel med <strong>for</strong>matet er at det er akseptert internasjonalt og innarbeidet hos de fleste<br />
programvareleverandørene. Formatet har ennå ikke dataordbok <strong>for</strong> alle fag som er tilknyttet et<br />
samferdselsoppdrag. Ut<strong>for</strong>dringene med <strong>for</strong>matet er at det ikke kan ta med seg 3D geometri på en god<br />
måte. 3D solider går ikke å eksportere. Det er flere «dialekter» av <strong>for</strong>matet som lager noen ut<strong>for</strong>driner.<br />
Det er begrenset hva man kan få med av in<strong>for</strong>masjon på objektene. Formatet er godt innarbeidet i ulike<br />
programmer som benyttes <strong>for</strong> utstikking og maskinstyring på byggeplass. Formatet slik det er i dag egner<br />
seg lite som utvekslings<strong>for</strong>mat mellom ulke fag i prosjekteringsprosessen.<br />
Håndbok 138 fra SVV stiller krav til at vi skal levere på åpne <strong>for</strong>mater og vi skal levere originalfilene fra<br />
de proprietære fagverktøyene. Dermed sikrer de seg å få tilgang til <strong>BIM</strong> modellene da det ikke fins noe<br />
slik felles åpent <strong>for</strong>mat. SVV er statlig og kan ikke kreve leveranse på lukkede <strong>for</strong>mater. I HB 138 brukes<br />
34
<strong>Bakgrunn</strong><br />
LandXML<br />
LandXML som et åpent <strong>for</strong>mat som alle skal levere på selv om SVV vet at dette <strong>for</strong>matet ikke egner seg<br />
<strong>for</strong> alle fag, se info under punkt Landxml.<br />
Green Building XML<br />
The Green Building XML schema, referred to as «gbXML», was developed to facilitate the transfer of<br />
building in<strong>for</strong>mation stored in CAD building in<strong>for</strong>mation models, enabling integrated interoperability<br />
between building design models and a wide variety of engineering analysis tools and models available<br />
today. Today, gbXML has the industry support and wide adoption by the leading CAD vendors, Autodesk,<br />
Graphisoft, and Bentley.<br />
Kilde: http://www.gbxml.org/<br />
35
<strong>Bakgrunn</strong><br />
KML<br />
KML<br />
KML (Keyhole Markup Language) er en OGC-standard <strong>for</strong> visning av data på kart. KML distribueres<br />
ofte som KMZ, som er en zippet versjon av dataene. KMZ-filen kan inneholde punkter, linjer, flater,<br />
COLLADA-3dmodeller, bilder og ikoner, og in<strong>for</strong>masjon på nettverkt.<br />
http://en.wikipedia.org/wiki/Keyhole_Markup_Language<br />
KML er interessant <strong>for</strong> LIM pga at det er et åpent, internasjonalt <strong>for</strong>mat, og det gjenkjennes av en lang<br />
rekke åpent tilgjengelig programvare. Google Earth er best kjent av disse. Utveksling av data som KML<br />
gjør dermed prosjekterte data tilgjengelig <strong>for</strong> flere.<br />
36
<strong>Bakgrunn</strong><br />
Omniclass<br />
Omniclass<br />
Omniclass Table 21<br />
Omniclass er totalt en samling av 15 ulike tabeller som til sammen er en klassifisering som favner om<br />
hele det bygde miljø. Tabellene bygger på ISO 12006-2, Section 4.<br />
Tabellene er som følger:<br />
Table 11 – Construction Entities by Function<br />
Table 12 – Construction Entities by Form<br />
Table 13 – Spaces by Function<br />
Table 14 – Spaces by Form<br />
Table 21 – Elements (includes Designed Elements)<br />
Table 22 – Work Results<br />
Table 23 – Products<br />
Table 31 – Phases<br />
Table 32 – Services<br />
Table 33 – Disciplines<br />
Table 34 – Organizational Roles<br />
Table 35 – Tools<br />
Table 36 – In<strong>for</strong>mation<br />
Table 41 – Materials<br />
Table 49 – Properties<br />
Omniclass Table 21 kan <strong>for</strong>enklet sett kalles den internasjonale bygningsdelstabellen (USA, Canada).<br />
Den har også en struktur og en oppdeling samt detaljeringsnivå som minner om Bygningsdelstabellen.<br />
Den presenterer Elements i tabell<strong>for</strong>m (Table 21 Elements) og definerer de som Elements og Designed<br />
Element.<br />
An Element is a major component, assembly, or “construction entity part which, in itself or in<br />
combination with other parts, fulfills a predominating function of the construction entity” (ISO<br />
12006-2).<br />
A Designed Element is an “Element <strong>for</strong> which the work result(s) have been defined.” (ISO<br />
12006-2).<br />
Elementene er definert med et nummer på en- til fire- nivåer, hvert nivå med 2 sifre, <strong>for</strong> eksempel 21-07<br />
20 80 Landscaping. Det fjerde nivå er underliggende hovedtitlene, <strong>for</strong> eksempel 21-07 20 80 30 Plants<br />
Tabellen under viser hovedtitlene opp til 3. nivå <strong>for</strong> noen av “<strong>landskap</strong>s”-elementene<br />
OmniClass 2011 Number OmniClass 2011 Title<br />
21-07 00 00 Sitework<br />
21-07 10 00 Site Preparation<br />
37
<strong>Bakgrunn</strong><br />
Omniclass<br />
21-07 10 10 Site Clearing<br />
21-07 10 20 Site Elements Demolition<br />
21-07 10 30 Site Element Relocations<br />
21-07 10 50 Site Remediation<br />
21-07 10 70 Site Earthwork<br />
21-07 20 00 Site Improvements<br />
21-07 20 10 Roadways<br />
21-07 20 20 Parking Lots<br />
21-07 20 30 Pedestrian Plazas and Walkways<br />
21-07 20 40 Airfields<br />
21-07 20 50 Athletic, Recreational, and Playfield Areas<br />
21-07 20 60 Site Development<br />
21-07 20 80 Landscaping<br />
21-07 30 00 Liquid and Gas Site Utilities<br />
21-07 30 10 Water Utilities<br />
21-07 30 30 Storm Drainage Utilities<br />
21-07 40 50 Site Lighting<br />
Utfyllende tabell på 4. nivå <strong>for</strong> noen av “<strong>landskap</strong>s”-elementene<br />
OmniClass 2011 Number OmniClass 2011 Title<br />
21-07 00 00 Sitework<br />
21-07 10 00 Site Preparation<br />
21-07 10 10 Site Clearing<br />
21-07 10 10 10 Clearing and Grubbing<br />
21-07 10 10 30 Tree and Shrub Removal and Trimming<br />
…<br />
…<br />
21-07 10 70 Site Earthwork<br />
21-07 10 70 10 Grading<br />
21-07 10 70 20 Excavation and Fill<br />
21-07 10 70 30 Embankments<br />
21-07 10 70 35 Erosion and Sedimentation Controls<br />
21-07 10 70 40 Soil Stabilization<br />
21-07 10 70 45 Rock Stabilization<br />
21-07 10 70 50 Soil Rein<strong>for</strong>cement<br />
21-07 10 70 55 Slope Protection<br />
21-07 10 70 60 Gabions<br />
…<br />
…<br />
21-07 20 10 Roadways<br />
21-07 20 10 10 Roadway Pavement<br />
21-07 20 10 20 Roadway Curbs and Gutters<br />
21-07 20 10 40 Roadway Appurtenances<br />
21-07 20 10 70 Roadway Lighting<br />
21-07 20 10 80 Vehicle Fare Collection<br />
21-07 20 20 Parking Lots<br />
21-07 20 20 10 Parking Lot Pavement<br />
21-07 20 20 20 Parking Lot Curbs and Gutters<br />
38
<strong>Bakgrunn</strong><br />
Omniclass<br />
21-07 20 20 40 Parking Lot Appurtenances<br />
21-07 20 20 70 Parking Lot Lighting<br />
21-07 20 20 80 Exterior Parking Control Equipment<br />
21-07 20 30 Pedestrian Plazas and Walkways<br />
21-07 20 30 10 Pedestrian Pavement<br />
21-07 20 30 20 Pedestrian Pavement Curbs and Gutters<br />
21-07 20 30 30 Exterior Steps and Ramps<br />
21-07 20 30 40 Pedestrian Pavement Appurtenances<br />
21-07 20 30 70 Plaza and Walkway Lighting<br />
21-07 20 30 80 Exterior Pedestrian Control Equipment<br />
21-07 20 40 Airfields<br />
21-07 20 40 10 Aviation Pavement<br />
21-07 20 40 20 Aviation Pavement Curbs and Gutters<br />
21-07 20 40 40 Aviation Pavement Appurtenances<br />
21-07 20 40 70 Airfield Lighting<br />
21-07 20 40 80 Airfield Signaling and Control Equipment<br />
21-07 20 50 Athletic, Recreational, and Playfield Areas<br />
21-07 20 50 10 Athletic Areas<br />
21-07 20 50 30 Recreational Areas<br />
21-07 20 50 50 Playfield Areas<br />
21-07 20 60 Site Development<br />
21-07 20 60 10 Exterior Fountains<br />
21-07 20 60 20 Fences and Gates<br />
21-07 20 60 25 Site Furnishings<br />
21-07 20 60 30 Exterior Signage<br />
21-07 20 60 35 Flagpoles<br />
21-07 20 60 40 Covers and Shelters<br />
21-07 20 60 45 Exterior Gas Lighting<br />
21-07 20 60 50 Site Equipment<br />
21-07 20 60 60 Retaining Walls<br />
21-07 20 60 70 Site Bridges<br />
21-07 20 60 80 Site Screening Devices<br />
21-07 20 60 85 Site Specialties<br />
21-07 20 80 Landscaping<br />
21-07 20 80 10 Planting Irrigation<br />
21-07 20 80 20 Turf and Grasses<br />
21-07 20 80 30 Plants<br />
21-07 20 80 50 Planting Accessories<br />
21-07 20 80 70 Landscape Lighting<br />
21-07 20 80 80 Landscaping Activities<br />
21-07 30 00 Liquid and Gas Site Utilities<br />
21-07 30 10 Water Utilities<br />
21-07 30 10 10 Site Domestic Water Distribution<br />
21-07 30 10 30 Site Fire Protection Water Distribution<br />
21-07 30 10 50 Site Irrigation Water Distribution<br />
…<br />
…<br />
39
<strong>Bakgrunn</strong><br />
Omniclass<br />
21-07 30 30 Storm Drainage Utilities<br />
21-07 30 30 10 Storm Drainage Utility Connection<br />
21-07 30 30 20 Storm Drainage Piping<br />
21-07 30 30 30 Culverts<br />
21-07 30 30 40 Site Storm Water Drains<br />
21-07 30 30 50 Storm Drainage Pumps<br />
…<br />
…<br />
21-07 40 50 Site Lighting<br />
21-07 40 50 10 Area Lighting<br />
21-07 40 50 20 Flood Lighting<br />
21-07 40 50 50 Building Illumination<br />
21-07 40 50 90 Exterior Lighting Supplementary Components<br />
…<br />
…<br />
21-07 90 10 Tunnels<br />
21-07 90 10 10 Vehicular Tunnels<br />
21-07 90 10 20 Pedestrian Tunnels<br />
21-07 90 10 40 Service Tunnels<br />
21-07 90 10 90 Tunnel Construction Related Activities<br />
40
Objektklassifisering<br />
Objektklassifisering<br />
Objektklassifisering<br />
Objektklassifisering<br />
Objektklassifisering er kjernen i all modellbasert prosjektering. Man er avhengig av et standardisert<br />
objektklassifiseringssystem, slik at in<strong>for</strong>masjon på objekter lages og tolkes på samme måte.<br />
41
Objektklassifisering<br />
Krav til objektklasser<br />
Krav til objektklasser<br />
Det må stilles noen om<strong>for</strong>ente krav til objektbiblioteket, både med tanke på innhold og struktur.<br />
Identitet: Navn på objektklasse<br />
Hver objektklasse gis unike navn, og klassene må defineres entydig. Objektklassen skal beskrives med en<br />
presiserende utfyllende tekst, som skiller objektklasser fra hverandre. Beskrivende tekst hentes gjerne fra<br />
eksisterende standarder. Kun arbeidsgruppa kan definere navn på objektklasser. To objektklasser kan ikke<br />
ha samme navn.<br />
Utveksling: Åpne <strong>for</strong>mater<br />
Det er et absolutt krav og en <strong>for</strong>utsetning at objektene utveksles (import/eksport) på åpne, internasjonale<br />
<strong>for</strong>mater, som kan leses og skrives av relevante prosjekteringsverktøy. Om objektene i tillegg utveksles<br />
på proprietære <strong>for</strong>mater er opp til produsenten. Databasen med <strong>landskap</strong>sin<strong>for</strong>masjonsobjekter må legges<br />
til rette <strong>for</strong> nedlasting av ulike fil<strong>for</strong>mater og –versjoner, feks på samme måte som<br />
http://www.nationalbimlibrary.com/.<br />
Eksempler på åpne internasjonale <strong>for</strong>mater:<br />
IFC<br />
CityGML<br />
LandXML<br />
GBxml<br />
SOSI?<br />
GIS<br />
Industry foundation classes<br />
Format <strong>for</strong> bymodeller basert på Geographic Markup Language<br />
Format <strong>for</strong> infrastruktur og samferdsel basert på Extensive Markup Language<br />
Green Building XML<br />
Samordnet opplegg <strong>for</strong> stedfestet in<strong>for</strong>masjon<br />
<strong>BIM</strong>-LE (LandskapsElementer) skiller seg fra BE (BygningsElementer) ved at alle objektene kan få nytt<br />
liv i en GIS-in<strong>for</strong>masjonsflyt. Alle prosjekterte objekter bør inneholde in<strong>for</strong>masjon som er relevant <strong>for</strong><br />
videre GIS-arbeidsflyt. Det vil si geografisk in<strong>for</strong>masjon, linjer, punkter og flater som definerer<br />
plassering og utstrekning. Dette er in<strong>for</strong>masjon med enklere detaljnivå / ekstrakt av prosjekterte data. Se<br />
beskrivelsen av LOD <strong>for</strong> mer uttømmende in<strong>for</strong>masjon.<br />
Tilpasning/relasjoner til andre standarder<br />
Samtlige <strong>landskap</strong>sobjekter må kunne knyttes til de eksisterende standardene som beskriver egenskaper<br />
og prosesser <strong>for</strong> bygging/anlegg av <strong>landskap</strong>selementer.<br />
Relevante standarder er:<br />
SOSI<br />
Eget felt <strong>for</strong> å knytte riktig SOSI-kode til objektet<br />
NVDB/Prosesskoden<br />
42
Objektklassifisering<br />
Krav til objektklasser<br />
Eget felt <strong>for</strong> å knytte objektet til riktig prosess i Prosesskoden og NVDB<br />
NS 3451<br />
Eget felt <strong>for</strong> å knytte objektet til riktig kode i bygningsdelstabellen<br />
NS 44xx<br />
Egne felt som refererer til relevante/riktige poster i standardene <strong>for</strong> planteskolevarer.<br />
Det bør også tilrettelegges <strong>for</strong> fritekstfelter, slik at feks in<strong>for</strong>masjon om lokale standarder og<br />
entreprisedata kan legges inn.<br />
NS <strong>for</strong> objektklassifisering<br />
Objektklassene i standarden må være i tråd med den kommende Norsk Standard <strong>for</strong> <strong>BIM</strong> Objektbibliotek.<br />
(http://www.standard.no/en/Sectors/Bygg-og-anlegg/Digital-byggeprosess/<strong>BIM</strong>-Objektbibliotek/) Dette<br />
kan legge føringer <strong>for</strong> fremdrift, in<strong>for</strong>masjon og struktur på objekter, publisering og vedlikehold av en<br />
felles objektbase.<br />
Anonyme objekter<br />
Alle objekter skal kunne beskrives anonymt både geometrisk og semantisk. Dette kan løses med anonyme<br />
versjoner av objekter, eller objekter som anonymiseres ved eksport.<br />
Analyse<br />
Objektene må inneholde relevante data om kostnad, tid, utseende, vekt, relasjoner og andre egenskaper,<br />
slik at det kan kjøres 3-4-5-6D analyser på prosjekterte data.<br />
Kvalitet<br />
Kvaliteten på objektene bør sikres av en egen arbeidsgruppe. Aspekter som sjekkes er objektklasse,<br />
geometri, eksport/import i prosjekteringsverktøy, relasjoner til riktige standarder etc..<br />
Deling av data og in<strong>for</strong>masjon<br />
Databasen av <strong>landskap</strong>sobjekter er et produkt som eies av Statsbygg, NLA, NAML, SVV… (?). Bruk av<br />
objekter fra databasen skal være gratis, og det kan ikke <strong>for</strong>ventes vederlag <strong>for</strong> å bidra med objekter til<br />
databasen.<br />
43
Objektklassifisering<br />
Objektklasser<br />
Objektklasser<br />
44
Objektklassifisering<br />
Objektbibliotek<br />
Objektbibliotek<br />
Det bør etableres et samlet , webbasert objektbibliotek <strong>for</strong> <strong>landskap</strong>sobjekter, feks etter mal fra det<br />
engelske http://www.nationalbimlibrary.com/<br />
Object Types » Hard Landscaping »<br />
Under objekttyper Hard Landscaping ligger en User Guide som bekriver hvilken navngiving og<br />
egenskaper som bør ligge til disse objekten. Navngiving og egenskaper bør knyttes opp mot arbeid fra<br />
Starndard Norge og tilpasses dette arbeidet. Eksempelobjekter viser at det i dag er fult mulig å lage enge<br />
<strong>landskap</strong>sobjekter <strong>for</strong> harde dekker. Hvis man benytter samme objektfunksjon også <strong>for</strong> Soft<br />
Landscaping, noe som også er gjort på prosjekter i Norge, vil man kunne lage et komplett<br />
objektbibliotek også <strong>for</strong> «myke dekker».<br />
Et annet objektbibliotek som man kan skjele til er <strong>BIM</strong>object.com som har sitt utspring fra Sverige og<br />
inneholder ulike <strong>BIM</strong>-objekter fra ulike leverandører av utstyr, møbler osv. Her er også en meny som<br />
viser objekt-typer <strong>for</strong> <strong>landskap</strong>.<br />
45
Vegen videre<br />
Vegen videre<br />
Vegen videre<br />
Vegen videre<br />
Dette <strong>for</strong>prosjektet bør følges opp av et hovedprosjekt som går dypere inn i de viktigste aspektene<br />
Komplett oversikt over objektklasser<br />
Oversikten over objektklasser må kompletteres, og modelleres i et egnet <strong>for</strong>mat. UML er en mulighet.<br />
Modelleringen bør også være i tråd med standarder satt av internasjonale aktører, se feks ISO TC211,<br />
OGC og OMG.<br />
Objektbibliotek<br />
Det bør bestrebes å lage et nasjonalt, universelt og standardisert objektbibliotek som kan brukes som<br />
ressurs <strong>for</strong> alle <strong>landskap</strong>sarkitekter. Dette kan være et kommersielt produkt, men vår anbefaling er at det<br />
etableres som en brukerstyrt, åpen og gratis tjeneste.<br />
Internasjonale aktører<br />
Arbeidet med objektklassene må synkroniseres mot internasjonale aktører. Det er særlig aktuelt å<br />
samarbeide med de nordiske land og England.<br />
Entreprenører, oppdragsgivere og anleggsgartnere<br />
Anleggsgartnere og andre utførende må på banen <strong>for</strong> å ta i bruk prosjekterte data. Entreprenørene vil få en<br />
hel mengde nye data å <strong>for</strong>holde seg til (på nye måter), det må lages systemer <strong>for</strong> å strukturere og håndtere<br />
dette.<br />
Oppdragsgivere må in<strong>for</strong>meres og læres opp i hva som kan bestilles, og hva man kan <strong>for</strong>vente av et<br />
<strong>landskap</strong>s-bim-prosjekt. Dette må gjøres i tett samarbeid med <strong>landskap</strong>sarkitekten, slik at mis<strong>for</strong>ståelser<br />
unngås. I en oppstartsfase kan det godt hende at ikke alle typer prosjekter kan være med på denne<br />
utviklingen.<br />
Forvaltning av data<br />
Videre bruk av data i offentlig <strong>for</strong>valtning og som grunnlag <strong>for</strong> FDVU må standardiseres, og relevante<br />
data til ulike <strong>for</strong>mål må kunne ekstraheres fra objektene. Dette gjelder både egenskaper og geometri.<br />
Aktørene som skal bruke dataene må der<strong>for</strong> på banen <strong>for</strong> å definere hvilke data som er nødvendig til hva.<br />
46
Vegen videre<br />
Første skritt på veien - IFC<br />
Første skritt på veien - IFC<br />
Vår anbefaling går i retning av å utvide IFC til også å ta med seg de <strong>landskap</strong>sobjektene som i dag ikke er<br />
definert i IFC standarden.<br />
Universitetet i Stavanger<br />
Med generell erfaring fra ulike prosjekter, møter og studier vil vi anbefale at Statsbygg tar initiativ til å<br />
utvide IFC til også å ta med seg Landskapsarkitektur /urban design. Statsbygg har gjennom sitt<br />
internasjonale og nasjonale arbeid <strong>for</strong> <strong>BIM</strong> gjort at de fleste store byggeprosjekter i Norge i dag krever<br />
<strong>BIM</strong>; Statsbygg, Forsvarsbygg, Helse<strong>for</strong>etakene osv.. I disse prosjektene benyttes IFC.<br />
IFC <strong>for</strong>matet klarer å overføre både geometri og egenskapsdata knyttet til geometri mellom ulike<br />
programvare. Egendefinerte objekter og egenskaper følger også med ved en IFC eksport noe som gir store<br />
muligheter selv om de får «propertysets» som ikke er innarbeidet (native) i IFC-standarden. I dag har vi<br />
ikke noe alternativ åpent <strong>for</strong>mat som kan måle seg med IFC. Den store <strong>for</strong>delen med <strong>for</strong>matet er at det er<br />
godt akseptert og innarbeidet i mange av programvarene som vi benytter i bygg- og anleggsnæringen.<br />
Ved nærmere studie av IFC objekter og objekter <strong>for</strong> <strong>landskap</strong> viser det seg at <strong>landskap</strong> som<br />
designpremissgiver utomhus ofte jobber med objekter som tilhører andre fagområder. De fleste<br />
fagområder som er tilknyttet bygg er også representert utomhus. Slik som byggeteknikk, elektro, vann,<br />
akustikk, osv. IFC har definert allerede mange objekter som også kan benyttes utomhus slik som ; trapp,<br />
lys, rekkverk, gulv, mur/vegg, osv. Dermed gjenstår det kun noen få objekter som ikke er definert godt i<br />
IFC; vegetasjon og terreng med sine representative objekter som kantstein. En mer komplett oversikt er<br />
47
Vegen videre<br />
Første skritt på veien - IFC<br />
vist i teksten IFC <strong>for</strong> LARK – Eksempel brukt i Revit Objekter utomhus må kunne <strong>for</strong>holde seg til<br />
geografisk høyde eller et referanse gulv som svært sjelden er horisontalt, etasjenivåer erstattes. Behovet<br />
<strong>for</strong> utvidelse av IFC består i å lage egne objektklasser med definerte «propertysets» (egenskapsdata) <strong>for</strong><br />
<strong>landskap</strong>sobjekter, eller å utvide eksisterende objektklasser med egenskaper knyttet til <strong>landskap</strong>.<br />
Det er viktig at <strong>landskap</strong>sarkitektene kommer i gang med å levere sine 3D modeller som <strong>BIM</strong>, dvs med<br />
objektin<strong>for</strong>masjon. Det er viktig å fokusere nøkternt og realistisk <strong>for</strong> å komme raskt på plass. Ettersom<br />
det internasjonalt ikke er noe åpent <strong>for</strong>mat som utpeker seg i dag <strong>for</strong> <strong>landskap</strong>sprosjekter vil vi anbefale å<br />
se på hva som faktisk fungerer i dag. Fokuser på <strong>for</strong>mater som er innarbeidet i bransjen og i eksisterende<br />
programvare. Det som utpeker seg er IFC og LandXML. Med konkrete prosjekterfaringer i bruk av disse<br />
<strong>for</strong>matene og med den erfaring vi har tilnærmet oss ved denne oppgaven vil vi anbefale å få på plass IFC<br />
<strong>for</strong> <strong>landskap</strong>sarkitektur.<br />
Hovedverktøy brukt av <strong>landskap</strong>sarkitekter i Norge i dag er AutoCAD Civil 3D fra Autodesk. Novapoint<br />
Landskap fra Novapoint bruker også AutoCAD som platt<strong>for</strong>m. To av tre hoved<strong>for</strong>handlere av<br />
Autodesk-produkter var på BA-nettverksmøte før sommeren 2012 og hevdet der at det ikke var noe<br />
problem å programmere en IFC eksporter fra Civil3D hvis det fantes en IFC standard <strong>for</strong><br />
<strong>landskap</strong>sobjekter og evt andre samferdselsfag. Med tanke på at Autodesk sin beste IFC eksporter er fra<br />
AutoCAD Architecture i følge Cad-Q, burde det være mulig å få denne funksjonaliteten over til Civil3D<br />
også.<br />
Målet er å benytte åpen <strong>BIM</strong>. Erfaring viser at proprietær <strong>BIM</strong> ligger teknologisk <strong>for</strong>an åpen <strong>BIM</strong>.<br />
Ønsket om at hele det bygde prosjektet skal kunne utveksles med 3D <strong>BIM</strong> bør være et viktig mål.<br />
Vectorworks Landmark, Architerra med Archicad og Siteworks og LandCAD <strong>for</strong> Revit viser at<br />
<strong>landskap</strong>sarkitekter kan benytte programvare som jobber med IFC i dag. I Norge er det samlet sett <strong>for</strong> få<br />
prosjekteksempler med disse verktøyene, men flere og flere prosjekter viser at <strong>landskap</strong>sarkitekter kan<br />
gjennomfører visse type prosjekter helt og holdent med disse programmene.<br />
Store og små byggeprosjekter vil med dette få hele det bygde miljøet både inne og ute inn i en felles<br />
modell hvor alle fagmodellene har relevante egenskapsdata. 3D modeller med ubegrensede muligheter <strong>for</strong><br />
å knytte til seg egenskapsdata vil gi store muligheter i hele verdikjeden. Arbeidet må med å få utvidet IFC<br />
til også å ta med seg <strong>landskap</strong>sobjekter bør kunne gå raskt. Slik vi ser det kan mye av IFC objektene <strong>for</strong><br />
bygg også benyttes <strong>for</strong> utomhus. Noen få objekter fra <strong>landskap</strong> som terreng og vegetasjon må<br />
implementeres med sine spesifikke egenskapsdata. Øvrige generiske objekter fra andre fag som ofte<br />
<strong>landskap</strong>sarkitekten er designpremissgiver <strong>for</strong> i en tidligfase kan med <strong>for</strong>del også tas med. Som VA sine<br />
sluk, rister, kumlokk, renner osv.<br />
Hovedargumentet <strong>for</strong> å gå videre med IFC er at dette <strong>for</strong>matet allerede er godt innarbeidet i de fleste<br />
programvarene som benyttes i byggenæringen i Norge i dag. De fleste <strong>landskap</strong>sarkitekter vil kunne få<br />
sine modeller over i IFC <strong>for</strong>mat og dermed sikre at vi som bransje får geometri og egenskapsdata også fra<br />
<strong>landskap</strong> allerede i morgen. Bransjen har ikke tid til å vente lenger på at programvareleverandørene skal<br />
implementer og teste ut nye <strong>for</strong>mater. Faget <strong>landskap</strong> vil med dette begynne arbeidet med å standardisere<br />
sitt fag med tanke på <strong>BIM</strong>.<br />
På litt lengre sikt er det naturlig å tenke at programvare som <strong>landskap</strong>sarkitekten jobber med skal<br />
kunne utveksle data til minst tre til fire viktige åpne <strong>for</strong>mater. Første skritt på veien er <strong>for</strong>matet IFC. Dette<br />
48
Vegen videre<br />
Første skritt på veien - IFC<br />
sikrer at <strong>landskap</strong> kan eksporterer og importerer all geometri med egenskapsdata. I neste omgang er det<br />
ønskelig at samme program skal kunne eksporterer og importerer LandXML. Foreløpig kan ikke dette<br />
<strong>for</strong>matet brukes som utveksling i prosjektsammenheng da det ikke støtter all geometri og in<strong>for</strong>masjon<br />
men er viktig i utveksling av stikningsdata til byggeplass. Programvare må utvikles slik at<br />
<strong>landskap</strong>sarkitekten skal kunne sende og importere alle stikningsdata som LandXML. Programmer må<br />
kunne bygges opp slik at man på alle objekter har innebygd eller kan definere selv hva som skal følge<br />
med av geometri og in<strong>for</strong>masjon ved en slik eksport. Det tredje <strong>for</strong>matet et datautveksling mot GIS. GIS<br />
er <strong>BIM</strong> i en annen målestokk så her må vi kunne utnytte geometri og egenskapsdata. Landskapsarkitekt<br />
skal kunne importere original GIS filer inn i sine programvare og kunne eksportere til GIS<br />
<strong>for</strong>mater. CityGML er et åpent <strong>for</strong>mat som <strong>landskap</strong> skal måtte utveksle data med og vil bli viktigere i<br />
årene som kommer.<br />
Prioritert rekkefølge <strong>for</strong> tilpasning av fil<strong>for</strong>mater <strong>for</strong> Landskapsarkitekter:<br />
1. IFC – Utveksling av all geometri og nødvendig egenskapsdata mellom ulike fag i<br />
prosjekteringsgruppen. Utveksling mot kunden <strong>for</strong> kontroll av areal og funksjonskrav.<br />
2. LandXML – Utveksling av nødvendig geometri og egenskapsdata til byggeplass. Maskinstyring<br />
og stikningsdata.<br />
3. SOSI/GML (GIS) – Utveksling av geometri og egenskapsdata mot kartverket. Regulering,<br />
temakart<br />
4. CityGML – Utveksling av nødvendig geometri og egenskapsdata mot bymodeller.<br />
Fil<strong>for</strong>matene slik de er i dag gir også en oversikt over hvilken type geometri og in<strong>for</strong>masjon som er<br />
relevant i de ulike fasene som det her henvises til. Dette er ment som en <strong>for</strong>eløpig oversikt <strong>for</strong> å klargjøre<br />
og tydeliggjøre at vi ikke nødvendigvis kun kan ha et <strong>for</strong>mat men at vi bør kunne jobbe med flere type<br />
<strong>for</strong>mater. Formatene som det her henvises til er tilpasset <strong>for</strong>skjellig bruk mer enn faglig innhold. Det er<br />
denne bruken som er viktig å få frem slik at man ikke utelukker fag men heller ser på hvordan man kan få<br />
med seg hele det byde miljøet inn i felles åpne standarder <strong>for</strong> in<strong>for</strong>masjonsutveksling. Den naturlige<br />
rekkefølgen på hvordan <strong>landskap</strong>sarkitekter burde kunne innhente og bruke relevant in<strong>for</strong>masjon i en og<br />
samme programvare i et byggeprosjekt eller samferdselsprosjekt skulle helst vært som følger.<br />
Grunnlagsdata – Rekkefølgen beskriver overordnet nivå ned mot detaljert nivå – LOD og tilbake til<br />
overordnet nivå etter bygging<br />
SOSI/GML (GIS) - innhente eksisterende kartdata med nødvendig egenskapsdata, temakart.<br />
CityGML – innhente deler av en bymodell med bygg og infrastruktur og deres egenskapsdata <strong>for</strong><br />
å se prosjektet i sammenheng med omgivelsene.<br />
IFC – innhente detaljert modeller av som bygget situasjon på bygg og <strong>landskap</strong> der prosjektet har<br />
felles grensesnitt.<br />
LandXML – nye innmålinger som punkt, linjer, flater med nødvendig egenskaper i stedet <strong>for</strong><br />
punktsky eller flatemodell som DWG slik man får i dag.<br />
Programmering og Prosjektering<br />
IFC – utveksling av detaljerte modeller i prosjekteringsgruppen og mot byggherre<br />
49
Vegen videre<br />
Første skritt på veien - IFC<br />
Bygging<br />
Som bygget<br />
LandXML – mot byggeplass som utsettingsdata <strong>for</strong> maskinstyring og oppmåler<br />
IFC – Detaljerte modeller som byggeplass benytter <strong>for</strong> å få ut byggdetaljer, database <strong>for</strong><br />
produktdatablader, fremdriftsplanlegging, osv.<br />
IFC – detaljert som-bygget-modell til byggherre/ bestiller av oppdraget inneholder link til<br />
byggdetaljer, produktdatablader, vedlikehold, <strong>for</strong>valtning, levetid, monteringsdato, bilder fra<br />
byggeplass linket til objekter…osv. Modellen er en database <strong>for</strong> all dokumentasjon og relevant<br />
in<strong>for</strong>masjon om byggeprosjektet.<br />
CityGML – som bygget modell med relevant data som skal inn i en bymodell <strong>for</strong> å vise ny<br />
situasjon<br />
SOSI/GML (GIS) - som bygget data som skal inn i kartverkets kartmodeller med nødvendig<br />
egenskapsdata<br />
50
Vegen videre<br />
IFC <strong>for</strong> LARK - <strong>BIM</strong> Manual 1.x Statsbygg<br />
IFC <strong>for</strong> LARK - <strong>BIM</strong> Manual 1.x Statsbygg<br />
I første omgang et <strong>for</strong>slag på hvordan <strong>BIM</strong> manual 1.x fra Statsbygg kan innarbeide krav til LARK med<br />
allerede eksisterende IFC standarder. Forslaget baserer se på å se hvilke objekter og egenskaper til<br />
objekter som det stilles krav til <strong>for</strong> ARK og ta disse erfaringene med og sammenligne disse med krav til<br />
LARK. Arbeidet er kun ment som en start og er ikke komplett.<br />
C.2 Landskapsarkitektfaglig modellering (LARK)<br />
Landskapsarkitektmodellen inneholder alle andre tekniske fag utomhus. Landskapsarkitekten er designer<br />
og premissgiver <strong>for</strong> alt uten<strong>for</strong> bygget, men også utomhusarealer på bygg som overdekning av kjeller og<br />
takhager er Landskapsarkitektens ansvarsområder. Landskapsarkitektmodellen er kompleks i den <strong>for</strong>stand<br />
at de involverte objektene ofte «eies» av <strong>for</strong>skjellige roller gjennom prosessen. Landskap modellerer<br />
konstruksjoner som senere RIB tar over; strøm, lys og lysfundamenter som RIE tar over; sluk, renner,<br />
vanningsanlegg som RIV tar over eller kobler seg til; veg og vegobjekter som VEG tar over,<br />
terrengbehandling som linkes opp mot RIG.<br />
70 Rigg og drift<br />
71 Terrengbehandling<br />
72 Konstruksjoner<br />
73 Utendørs VVS<br />
74 Utendørs el.kraft<br />
75 Utendørs tele og automatisering<br />
76 Veier og plasser<br />
77 Park og hage<br />
78 Vann og avløp<br />
79 Annet Utendørs<br />
Skisseprosjekt – standard modelleringskrav<br />
Tema<br />
Type<br />
51
Vegen videre<br />
IFC <strong>for</strong> LARK - CityGML<br />
IFC <strong>for</strong> LARK - CityGML<br />
Flere og flere rapporter henviser til <strong>for</strong>holdet mellom det bygde miljøet IFC og bymodeller – CityGML.<br />
Denne oversikten viser dataflyt mellom IFC – CityGML og CityGML – IFC.<br />
http://www.citygmlwiki.org/index.php/IFCExplorer_CityGML_-_IFC_Converter<br />
52
Vegen videre<br />
IFC <strong>for</strong> LARK - CityGML<br />
http://www.ifcwiki.org/index.php/IfcExplorer_CityGML_Export<br />
53
Vegen videre<br />
IFC <strong>for</strong> LARK - Eksempel brukt i Revit<br />
IFC <strong>for</strong> LARK - Eksempel brukt i Revit<br />
Denne oversikten viser hvordan LARK kan benytte seg av eksisterende programvare og tilpasse den så<br />
godt som mulig til LARK sin måte å jobbe med 3D objektbasert modellering. Undertegnede har<br />
gjennomført ulike <strong>landskap</strong>sprosjekter i tidsrommet 2005 til i dag 2012 basert på Autodesk Revit som 3D<br />
modelleringsverktøy <strong>for</strong> prosjektering, tegningsproduksjon, mengdekontroll, kostnadsoverslag,<br />
utsettingsdata osv. Denne oversikten prøver å ta de erfaringer man har fra gjennomførte prosjekter og de<br />
LIM objektene som vi nå har kommet frem til i denne rapporten og sette dette i system.<br />
Denne oversikten viser at vi kan klare å levere mye Landskap mot IFC hvis vi nå i første omgang er villig<br />
til å <strong>for</strong>enkle LIM objektene og ser sammenhenger og muligheter i eksisterende programvare som er mer<br />
tilpasset <strong>for</strong> andre fagdisipliner. På lengre sikt bør LIM objekter få sin egen IFC definisjon. Der det i<br />
denne oversikten kommer IfcBuildingElementProxy bør man kunne komme frem til egne IFC<br />
definisjoner i Norge som vi kan benytte her frem til vi får på plass en internasjonal IFC standard <strong>for</strong><br />
Landskap.<br />
Ved praktisk bruk av denne oversikten vil det komme frem mange viktige punkter som igjen er bra å ta<br />
med inn i et standardiseringsarbeid med tanke på IFC <strong>for</strong> LARK. Denne oversikten er kun ment som et<br />
første utkast basert på egne erfaringer og ønskes supplert av andre med tilsvarende erfaringer.<br />
Oversikt over funksjoner i Revit og hvordan de kan tolkes og brukes av LARK <strong>for</strong> 3D objektbasert<br />
modellering.<br />
De viktigste arealer/flatene som LARK bør bruke aktivt i Revit er enten eller<br />
hvor gir de største <strong>for</strong>delene med tanke på objektbasert modellering.<br />
IfcSlab<br />
IfcBuildingElementProxy<br />
54
Vegen videre<br />
IFC <strong>for</strong> LARK - Eksempel brukt i Revit<br />
i Revit gir store muligheter <strong>for</strong> LARK. Alle lag som man bruker på dekker, veier, plasser og<br />
vegetasjonsfelt kan legges inn i . Dermed er det enkelt å ha kontroll på mengder, tykkelser,<br />
detaljtegninger osv.. når totaltykkelsen på alle til en hver tid er korrekt.<br />
har mulighet til å sette høyde på alle ytterkanter eller hjørner men også legge inn punkthøyder<br />
eller knekklinjer manuelt.<br />
Når man benytter <strong>for</strong> Landskap bør man ikke benytte . Man bør oppretter et nedre nivå<br />
som man definerer som Havnivå +/- 0.00. Alle dekker modelleres på dette nivået og «løftes» så opp til<br />
riktig høyde over havet. Alle justeringer, og høydepåskrift vil da hele tiden gi høyde over havet<br />
(kotehøyde) noe som er viktig når man jobber med <strong>landskap</strong>sarkitektur.<br />
Høydejustering på kan gjøres på flere ulike måter. På detaljnivå bør man kun la ligge<br />
på Havnivå +/- 0,00 og man løfter flatene ved å bruke funksjonen / .<br />
Denne måten å sette høyde på gir mulighet <strong>for</strong> å lage dobbelkrumme flater der det er mulig.<br />
Ulempen med å jobbe med er at det kun er en flate uten tykkelse. Hver gang man gjør en<br />
endring på flaten bruker den mye datakraft på å generere flaten på nytt. Jo mer kompleks flaten er jo<br />
lenger tid tar dette<br />
benyttes ikke av to viktige årsaker. Den ene er at alltid <strong>for</strong>holder seg med fast høyde på<br />
bunnen. Hvis man endrer tykkelsen på <strong>for</strong>blir bunnen på samme nivå men toppen endres. For<br />
LARK er dette problematisk da høyde på topp er viktigst <strong>for</strong> å ha kontroll på fall. Den andre årsaken til at<br />
ikke benyttes er at <strong>landskap</strong>sobjekter ikke kan (objektet <strong>for</strong>holder seg høydemessig) til<br />
denne flaten.<br />
er også vanskelig å benytte <strong>for</strong> Landskap. Den påvirker og dermed<br />
bruker mye datakraft ved små endringer. Den største begrensningen ligger i justering av høyde og<br />
skjæringsvinkel mot terreng. skjærer kun vinkelrett i terrenget. Enten vertikal skjæring<br />
eller vertikal fylling. Hvis man ønsker å ha fall på kan man kun benytte .<br />
Både på og har man begrensning til kun å bruke en per flate.<br />
Hvis man kunne benyttet flere på lik linje med ville det kanskje gitt flere<br />
muligheter <strong>for</strong> å bruke både og .<br />
Kantstein som avslutning på benyttes eller <br />
IfcBuildingElementProxy<br />
I detaljnivå benyttes / . Under valg av and<br />
velges . Ved valg av velges . Ved valg av velges<br />
og . Grunnen til at man velger dette er <strong>for</strong>di klarer ikke å<br />
generere 3D volum hvis kanten er del av dobbeltkrum flate og buet. Andre ganger klarer ikke funksjonen<br />
å koble volumer sammen. For at man skal være helt sikker på å få med seg riktig volum av kantstein hele<br />
veien bør man bruke denne funksjonen. Valg av er <strong>for</strong> at man da kan ta ut mengder på lengden<br />
55
Vegen videre<br />
IFC <strong>for</strong> LARK - Eksempel brukt i Revit<br />
av kantstein. Det beste var om kunne klare å lage volum også på dobbeltkrumme kanter<br />
samtidig som man kunne fått ut antall løpemeter i .<br />
Det fins ingen gode løsninger <strong>for</strong> kantstein på direkte i Revit. Da må man over på<br />
SiteWorks og LandCAD fra Eagle Point. Distribuert i Norden gjennom Cad-Q.<br />
Alle <strong>landskap</strong>sobjekter (Component) som benyttes utomhus må kunne til både<br />
og . Disse objektene kan enten alltid <strong>for</strong>holde seg horisontalt eller følge vinkel<br />
på overflaten. Fordelen med disse objektene er at de enten kan linkes til en flate eller man kan overstyre<br />
og låse objektene til en faste høyder over havet. De objekt som gjør dette i Revit er:<br />
IfcFurniture<br />
IfcLightFixtureType<br />
IfcBuildingElementProxy<br />
IfcBuildingElementProxy<br />
IfcFlowTerminal<br />
IfcSite<br />
IfcFooting<br />
I LIM prosjektet har vi skissert opp en liste med objekter vi mener bør være en del av LARK sine<br />
objekter. Hvis jeg prøver å sette disse objektene inn i system i <strong>for</strong>hold til Components> nevnt i teksten<br />
over vil det bli som følger:<br />
: (LARK) (Eksempel)<br />
Terreng (Soft landscape)<br />
Vegetasjon (Vegetasjons oppbygging avhengig av Vegetasjon og grunn<strong>for</strong>hold. Ulik<br />
oppbygging om det er på dekker, jord, løsmasser, sprengstein, fjell.)<br />
Trær<br />
56
Vegen videre<br />
IFC <strong>for</strong> LARK - Eksempel brukt i Revit<br />
Busker<br />
Stauder<br />
Blomster<br />
Gress<br />
Plastring<br />
Løsmasser<br />
Plasser (Hard landscape) (Eksempler se NBS National <strong>BIM</strong> Library, UK, Objedt types, Hard<br />
Landscaping)<br />
Veier (Roads)<br />
: (LARK)<br />
Utemøbler<br />
Bord<br />
Stoler<br />
Benker<br />
Avfall<br />
Sykkel<br />
Pullert<br />
Plantekasse/urner<br />
Stammevern<br />
Treomramming – () Inn i en <strong>for</strong> å lage<br />
hull i gulvet <strong>for</strong> utsparing <strong>for</strong> trestamme og rotvolum.<br />
…….<br />
Lek og idrett<br />
Lekeapparater<br />
Sklie<br />
Huske<br />
57
Vegen videre<br />
IFC <strong>for</strong> LARK - Eksempel brukt i Revit<br />
Klatre<br />
Hoppe<br />
Sandkasse<br />
Tårn<br />
Mål<br />
Ballspill<br />
Fotball<br />
Håndball<br />
Nett<br />
Badminton<br />
Tennis<br />
Volleyball<br />
Kurv<br />
Basket<br />
Skilt<br />
Innfelt – () Inn i en <strong>for</strong> å kunne<br />
linkes til en flate. Flaten vil kunne variere på vegg, inn i granittelementer osv. Må<br />
kunne <strong>for</strong>holde seg til flere type objekter<br />
Veggmontert – () Inn i en <strong>for</strong> å<br />
kunne linkes til en flate. I hovedsak vil denne flaten kunne være en vegg men noen<br />
ganger kan den også være lurt å kunne linkes til andre objekter som ikke er vegg og<br />
der<strong>for</strong> .<br />
Puller<br />
Mast<br />
Henge – Forholde seg til høyde over terreng og der<strong>for</strong> ok slik den er<br />
(RIE/EL)<br />
Utebelysning<br />
Nedfelt – (Nested Families) Inn i en Generic Model floor based <strong>for</strong> å lage hull i gulvet der<br />
lysarmaturen kommer.<br />
Innfelt – (Nested Families) Inn i en Generic Model face based <strong>for</strong> å kunne linkes til en<br />
flate. Flaten vil kunne variere fra opptrinn i trapp, på vegg, inn i granittelementer osv. Må<br />
kunne <strong>for</strong>holde seg til flere type objekter<br />
Veggmontert – (Nested Families) Inn i en Generic Model face based <strong>for</strong> å kunne linkes til<br />
en flate. I hovedsak vil denne flaten kunne være en vegg men noen ganger kan den også<br />
være lurt å kunne linkes til andre objekter som ikke er vegg og der<strong>for</strong> face based.<br />
Puller<br />
Mast<br />
Henge – Forholde seg til høyde over terreng og der<strong>for</strong> ok slik den er<br />
(LARK) (All oppmerking på dekker)<br />
Oppmerking<br />
Vei<br />
58
Vegen videre<br />
IFC <strong>for</strong> LARK - Eksempel brukt i Revit<br />
Parkering<br />
Symbol (HC)<br />
Tekst<br />
Lek og idrett<br />
Taktil<br />
(LARK)<br />
Vegetasjon<br />
Trær<br />
Løv<br />
Bar<br />
Frukt<br />
Busker<br />
Busker<br />
Roser<br />
Slyngplanter<br />
Hekkplanter<br />
Stauder<br />
Bunndekke<br />
(Blomster) – Inngår som del av beskrivelse av overflate på . Evt eget volum som<br />
ligger over Floor og definerer ulike områder med plantemix.<br />
(Gress) – Inngår som del av beskrivelse av overflate på <br />
(VA)<br />
VA (Vann og Avløp)<br />
Sluk – (Nested Families) Inn i en Generic Model floor based <strong>for</strong> å lage hull i gulvet der<br />
sluk kommer.<br />
Rist – (Nested Families) Inn i en Generic Model floor based <strong>for</strong> å lage hull i gulvet der<br />
Rist kommer.<br />
Renne – (Nested Families) Inn i en Generic Model floor based<strong>for</strong> å lage hull i gulvet der<br />
Renne kommer.<br />
Slisserenne<br />
Nedfelt renne<br />
Kumlokk – (Nested Families) Inn i en Generic Model floor based <strong>for</strong> å lage hull i gulvet<br />
der Kumlokket kommer.<br />
Vannpost<br />
Brannhydrant<br />
Frittstående konstruksjoner som LARK modellerer utomhus er identiske med de objektene arkitekten har<br />
til å modellere i bygg. De objektene som nå nevnes er tilnærmet identiske <strong>for</strong> ARK og LARK. Der<strong>for</strong> kan<br />
disse brukes uten noen store tilpasninger <strong>for</strong> Landskap når det gjelder klassifisering i IFC. Formgiving,<br />
egenskaper og relasjoner på objektene må endres noe <strong>for</strong> å kunne brukes godt også ute.<br />
IfcWall<br />
59
Vegen videre<br />
IFC <strong>for</strong> LARK - Eksempel brukt i Revit<br />
IfcFooting<br />
IfcStair<br />
IfcRamp<br />
IfcRailing<br />
IfcSlab<br />
(LARK)<br />
Støttemurer (RIB/RIG)<br />
Plasstøpt<br />
Prefab<br />
Gabion<br />
Murer<br />
Plasstøpt<br />
Prefab<br />
Gabion<br />
Murt<br />
Stablet<br />
Spunt<br />
Vegger<br />
Vegg i bygg<br />
Leevegg (evt )<br />
Ballvegg<br />
Støyskjerm (evt )<br />
(LARK)<br />
Fundament <strong>for</strong> Utemøbler<br />
(Se relevante objekter definert under )<br />
Fundament <strong>for</strong> Belysning<br />
(Se relevante objekter definert under )<br />
Fundament <strong>for</strong> Vegetasjon (Rotsone <strong>for</strong> trær?)<br />
(Se relevante objekter definert under )<br />
Fundament <strong>for</strong> Konstruksjon og bygg<br />
(Se relevante objekter definert under , , ,
Vegen videre<br />
IFC <strong>for</strong> LARK - Eksempel brukt i Revit<br />
(LARK)<br />
Sittetrinn<br />
Trappetrinn<br />
Mindre rampekonstruksjon med repos<br />
For store terrengramper anbefales å benytte da kun har begrenset mulighet <strong>for</strong><br />
innstilling av fall<strong>for</strong>hold. har ikke mulighet <strong>for</strong> lagvis oppdeling av dekker slik som man<br />
kan med , noe som er relevant når man skal jobbe med store ramper i terrenget.<br />
(LARK) (eksempel)<br />
Rekkverk<br />
Håndløper<br />
Gjerde<br />
Ballnett<br />
Skjermer<br />
funksjonen har store <strong>for</strong>deler ved at den er regelstyrt. Mange eksempler hvor denne<br />
funksjonen har store <strong>for</strong>deler. Forholder seg høydemessig til en som man finner<br />
igjen i , og . Hvis man jobber med høydesetting på på andre<br />
måter en fungerer ikke relasjonen mellom og . <br />
fungerer heller ikke i <strong>for</strong>hold til . LandCAD <strong>for</strong> Revit har funksjon som fungerer<br />
bedre mot og hvis man bygger opp med objektfamilier som<br />
kan seg til flatene og .<br />
(LARK)<br />
Konstruksjonsdekke i bygg (Likt som <strong>for</strong> Arkitekt)<br />
Terrassegulv<br />
Brygge<br />
IfcSlabTypeEnumeration=<br />
’baseslab’ <strong>for</strong> gulv på grunn (Veger og plasser)<br />
‘floor’ <strong>for</strong> dekke(r) over bakken (Brygger)<br />
‘roof’ <strong>for</strong> topp- eller takdekker (Takterrasse)<br />
61
Vegen videre<br />
IFC <strong>for</strong> LARK - Eksempel brukt i Revit<br />
Oversikt over hvordan det er direkte link mellom mengder i tabell og modell når det plasseres ekstra<br />
treomramming da disse automatisk lager hull i . Se i tabell og sammenlign mengdeoversikt på<br />
dekke.<br />
62
Vegen videre<br />
IFC <strong>for</strong> LARK - Eksempel brukt i Revit<br />
63
Vegen videre<br />
IFC <strong>for</strong> LARK - Eksempel brukt i Revit<br />
64
Vegen videre<br />
IFC <strong>for</strong> LARK - Eksempel brukt i Revit<br />
65
Vegen videre<br />
IFC <strong>for</strong> LARK - Eksempel brukt i Revit<br />
66
Vegen videre<br />
IFC <strong>for</strong> LARK - Tidligere arbeider<br />
IFC <strong>for</strong> LARK - Tidligere arbeider<br />
En sentral rapport utarbeidet i 2009 viser at man tidligere har jobbet med å se om Landskap kan<br />
innarbeides i IFC og hvilke muligheter dette vil gi. I dag tre år senere har teknologien <strong>for</strong>bedret seg, flere<br />
prosjekteksempler støtter opp under dette og det er jobbet frem flere akademiske rapporter omkring <strong>BIM</strong><br />
<strong>for</strong> Landskap.<br />
http://www.construction-innovation.info/images/pdfs/3._2007-001-EP_Final_Report.pdf<br />
Forord fra rapporten:<br />
…1. PREFACE<br />
Since 1995 the buildingSMART International Alliance <strong>for</strong> Interoperability (buildingSMART)<br />
has developed a robust standard called the Industry Foundation Classes (IFC). IFC is an object oriented<br />
data model with related file <strong>for</strong>mat that has facilitated the efficient exchange of data in the development<br />
of building in<strong>for</strong>mation models (<strong>BIM</strong>).<br />
The Cooperative Research Centre <strong>for</strong> Construction Innovation has contributed to the international ef<strong>for</strong>t<br />
in the development of the IFC standard and specifically the rein<strong>for</strong>ced concrete part of the latest IFC 2×3<br />
release. Industry Foundation Classes have been endorsed by the International Standards Organisation as a<br />
Publicly Available Specification (PAS) under the ISO label ISO/PAS 16739. For more details, go to<br />
http://www.tc184-sc4.org/About_TC184-SC4/About_SC4_Standards/<br />
The current IFC model covers the building itself to a useful level of detail. The next stage of development<br />
<strong>for</strong> the IFC standard is where the building meets the ground (terrain) and with civil and external works<br />
like pavements, retaining walls, bridges, tunnels etc. With the current focus in Australia on infrastructure<br />
67
Vegen videre<br />
IFC <strong>for</strong> LARK - Tidligere arbeider<br />
projects over the next 20 years a logical extension to this standard was in the area of site and civil works.<br />
This proposal recognises that there is an existing body of work on the specification of road representation<br />
data. In particular, LandXML is recognised as also is TransXML in the broader context of transportation<br />
and CityGML in the common interfacing of city maps, buildings and roads. Examination of interfaces<br />
between IFC and these specifications is there<strong>for</strong>e within the scope of this project. That such interfaces can<br />
be developed has already been demonstrated in principle within the IFC <strong>for</strong> Geographic In<strong>for</strong>mation<br />
Systems (GIS) project.<br />
National road standards that are already in use should be carefully analysed and contacts established in<br />
order to gain from this knowledge. The Object Catalogue <strong>for</strong> the Road Transport Sector (OKSTRA)<br />
should be noted as an example.<br />
It is also noted that buildingSMART Norway has submitted a proposal <strong>for</strong> an “IFC <strong>for</strong> Roads” project.<br />
This project will collaborate closely with developments in this area and ensure that the resulting<br />
definitions match Australian practice.<br />
…….<br />
68
Vegen videre<br />
IFC <strong>for</strong> LARK - Tidligere arbeider<br />
69
Avslutning<br />
Om <strong>BIM</strong> <strong>for</strong> <strong>landskap</strong><br />
Avslutning<br />
Om <strong>BIM</strong> <strong>for</strong> <strong>landskap</strong><br />
<strong>BIM</strong> er et godt kjent prosjekteringsparadigme blant arkitekter og tekniske disipliner i bygg. Arkitekt,<br />
RIB, RIV og RIE kan jobbe objektbasert med intelligente modeller og tilhørende egenskapsdata. Stadig<br />
mer programvare blir spisset mot denne typen prosjektering, ikke bare de rene prosjekteringsverktøy men<br />
også analyse- og kalkyleverktøy. De største oppdragsgiverne krever <strong>BIM</strong>-leveranser allerede på<br />
konkurransenivå, og de offentlige etatene er <strong>for</strong>pliktet til å etterspørre data på åpne, internasjonale og<br />
dokumenterbare <strong>for</strong>mater. Dette kan leveres <strong>for</strong> bygg.<br />
Uten<strong>for</strong> bygget derimot, gjelder andre lover. Prosjekteringsverktøyene støtter i begrenset grad objektbaser<br />
prosjektering, og utvekslings<strong>for</strong>matene er i hovedsak proprietære. Flere fag jobber i 3D med geometri,<br />
men in<strong>for</strong>masjonen utveksles fremdeles i tradisjonelle beskrivelser, og med mengdelister som regneark.<br />
Vi ønsker å standardisere <strong>landskap</strong>sarkitektens objekter, slik at <strong>BIM</strong>’en <strong>for</strong> hele anlegg blir komplett.<br />
Design og kostnader utomhus kan få store konsekvenser <strong>for</strong> helheten av et prosjekt. Vi ser det som viktig<br />
at <strong>landskap</strong>sarkitekten opptrer på samme arena som arkitekt og vegplanlegger, som premissgiver <strong>for</strong> det<br />
helhetlige designet utomhus. Landskapsarkitektens rolle er å binde sammen bygg, veg og konstruksjon<br />
med <strong>landskap</strong>, der<strong>for</strong> må alle fag inn i samme modell.<br />
70
Avslutning<br />
<strong>BIM</strong> - Noe mer enn bare Bygg<br />
<strong>BIM</strong> - Noe mer enn bare Bygg<br />
Siden viser lenke til noen utvalgte nettsider som omhandler <strong>BIM</strong> som er mest relevant <strong>for</strong> Landskap sett i<br />
sammenheng med rapporten. Det meste som er skrevet om <strong>BIM</strong> omhandler bygg, men mer og mer<br />
in<strong>for</strong>masjon beskriver nå også hele det bygde miljøet. Vi har valgt å <strong>for</strong>holde oss til <strong>BIM</strong> som omhandler<br />
hele det bygde miljøet og dermed også tar med seg Landskap.<br />
Andre definisjoner ute i markedet som også omhandler mye av det samme er :<br />
LIM – Landscape In<strong>for</strong>mation Modell (Landskaps In<strong>for</strong>masjons Modell), SIM -Site In<strong>for</strong>mation Modell,<br />
AIM – Anleggs In<strong>for</strong>masjons Modell. De kan alle ses på som det samme som <strong>BIM</strong> <strong>for</strong> <strong>landskap</strong> slik vi<br />
benytter oss av begrepet i dette prosjektet. B-en er ikke bare en Bygning i en<br />
BygningsIn<strong>for</strong>masjonsModell, men det er også B <strong>for</strong> å Bygge i en ByggeIn<strong>for</strong>masjonsModell(ering). I<br />
den <strong>for</strong>stand havner også <strong>landskap</strong> innunder B-en. I det engelske BuildingIn<strong>for</strong>mationModel er denne<br />
doble betydningen tilstede i ordet Building.<br />
Generell intro til <strong>BIM</strong> som omhandler hele det bygde miljøet.<br />
http://www.youtube.com/watch?v=FPaja7mLiTE<br />
Statsbygg sine krav til <strong>BIM</strong><br />
71
Avslutning<br />
<strong>BIM</strong> - Noe mer enn bare Bygg<br />
http://www.statsbygg.no/FoUprosjekter/<strong>BIM</strong>-Bygningsin<strong>for</strong>masjonsmodell/<br />
Vianovasystems in<strong>for</strong>merer om <strong>BIM</strong> <strong>for</strong> Infrastruktur<br />
72
Avslutning<br />
<strong>BIM</strong> - Noe mer enn bare Bygg<br />
http://www.vianovasystems.no/<strong>BIM</strong><br />
Bim Task Group<br />
73
Avslutning<br />
<strong>BIM</strong> - Noe mer enn bare Bygg<br />
http://www.bimtaskgroup.org/cobie-uk-2012/<br />
74
Avslutning<br />
Kilder til <strong>BIM</strong> <strong>for</strong> Landskap<br />
Kilder til <strong>BIM</strong> <strong>for</strong> Landskap<br />
Oversikt over ulike tekster og rapporter som beskriver hvilken situasjon som er <strong>for</strong> <strong>landskap</strong>sarkitekter i<br />
dag og hvilke muligheter som er til stede <strong>for</strong> å få <strong>landskap</strong>sarkitekturfaget med til å definere sin rolle i<br />
<strong>BIM</strong>. Tekstene har vært til inspirasjon og hjelp under arbeidet <strong>for</strong> å bekrefte de erfaringer som gruppen<br />
har med det å jobbe med <strong>BIM</strong> <strong>for</strong> Landskap.<br />
Ulike rapporter, artikler og tekster har de siste årene beskrevet godt den situasjonen som <strong>landskap</strong>sfaget<br />
står over<strong>for</strong>. Denne in<strong>for</strong>masjonen må man bruke litt tid på å finne ved å søke etter ulike søkeord på<br />
nettet. Iherdig og systematisk søking gjør at man etter en stund finner ganske mye in<strong>for</strong>masjon som til<br />
sammen er til hjelp <strong>for</strong> å se hvilke muligheter <strong>landskap</strong>sfaget har til å tilnærme seg <strong>BIM</strong>.<br />
I Norge har vi ikke noen god in<strong>for</strong>masjonsportal <strong>for</strong> <strong>landskap</strong> med tanke på <strong>BIM</strong>. Vi i Norge bør ha en<br />
direkte link fra NLA sin side til Landscape Institute UK som nå jobber i detalj med å in<strong>for</strong>mere og hjelpe<br />
sine medlemmer med tilnærming til <strong>BIM</strong>.<br />
75
Avslutning<br />
Kilder til <strong>BIM</strong> <strong>for</strong> Landskap<br />
http://www.landscapeinstitute.org/knowledge/Whatis<strong>BIM</strong>.php<br />
76
Avslutning<br />
Artikler og nettsider<br />
Artikler og nettsider<br />
Den viktigste oppsummeringen fra ulike artikler som det her vises til tilsier at <strong>landskap</strong>sarkitektbransjen<br />
ikke har råd til å vente med å se hva som skjer. Ingen tar tak i innovasjon <strong>for</strong> <strong>landskap</strong> utenom<br />
<strong>landskap</strong>sarkitektene selv. Det er helt nødvendig at man i Norge får på plass en massiv<br />
in<strong>for</strong>masjonskampanje på lik linje man nå ser i England. Vi i Norge kan raskt komme opp på et<br />
akseptabelt nivå også <strong>for</strong> <strong>landskap</strong>sarkitekter men dette krever egeninnsats. Til å begynne arbeidet må<br />
hver enkelt <strong>landskap</strong>sarkitekt ta ansvar med å skaffe seg in<strong>for</strong>masjon om hva <strong>BIM</strong> vil si <strong>for</strong> sitt fagfelt.<br />
Kontorer må ta ansvar <strong>for</strong> å lede den innovasjonen som trengs <strong>for</strong> å få <strong>landskap</strong>sfaget opp og å kunne<br />
jobbe etter <strong>BIM</strong> metodikk. Teknologien er tilgjengelig. Artikler, rapporter og denne rapporten i seg selv<br />
viser at <strong>landskap</strong>sfaget kan levere <strong>BIM</strong> og jobbe etter <strong>BIM</strong> metodikk på lik linje som øvrige fag i<br />
bransjen. Det som kreves er egeninnsats og modning hos den enkelte. Kjente prosesser og rutiner skal<br />
gradvis endres. Det viktig er å sette i gang slik at overgangen kan <strong>for</strong>egå etter hvert enkelt kontors<br />
modning og innsats.<br />
Get ready <strong>for</strong> <strong>BIM</strong> but buy nothing<br />
Landscape Institute / News, 14. aug 2012<br />
http://www.landscapeinstitute.org/news/index.php/news_articles/view/get_ready_<strong>for</strong>_bim_but_bu<br />
y_nothing/<br />
Landscape In<strong>for</strong>mation Modeling<br />
av Marc Goldman, DesignIntelligence / Articles, 3. mai 2011<br />
77
Avslutning<br />
Artikler og nettsider<br />
http://www.di.net/articles/landscape_in<strong>for</strong>mation_modeling/<br />
Game On <strong>for</strong> A/E/C<br />
av John Aaron Phillips, DesignIntelligence / Articles, 30. april 2012<br />
http://www.di.net/articles/game_on_aec/<br />
A Landscape Architect’s Review of Building In<strong>for</strong>mation Modeling Technology<br />
78
Avslutning<br />
Artikler og nettsider<br />
av Travis Flohr, Landscape Journal: design, planning, and management of the land, Volume 30, Number<br />
1, 2011, pp. 169-170 (Article)<br />
http://muse.jhu.edu/journals/landscape_journal/v030/30.1.flohr.pdf<br />
Vectorworks Gets It<br />
av James L. Sipes, ASLA, Landscape Architecture Magazine, Vol 102, no 2, Feb 2012.<br />
Evaluering av Vectorworks Landmark og programmets egnethet <strong>for</strong> bruk i <strong>landskap</strong>sarkitektur<br />
http://download2.nemetschek.net/www_misc/IPA12473-Web.pdf<br />
79
Avslutning<br />
Artikler og nettsider<br />
<strong>BIM</strong> Workflow in Landscape Architecture: Addressing the Opportunities and<br />
Challenges<br />
av Micah Lipscomb / Eric Gilbey / James Sipes, alle ASLA<br />
ATTENDEE HANDOUT WED-A7 <strong>BIM</strong> Workflow: Addressing Opportunities and Challenges, 2011<br />
Annual Meeting ASLA<br />
http://www.asla.org/uploadedFiles/CMS/Meetings_and_Events/2011_Annual_Meeting_Handouts<br />
/WED-A7%20<strong>BIM</strong>%20Workflow_Addressing%20Opportunities%20and%20Challenges.pdf<br />
80
Avslutning<br />
<strong>BIM</strong> <strong>for</strong> Anlegg<br />
<strong>BIM</strong> <strong>for</strong> Anlegg<br />
http://www.vectura.se/PageFiles/1584/exjobb_MarcusOhlsson.pdf?epslanguage=sv<br />
…….<br />
6 Slutsatser och rekommendationer<br />
Hur ser <strong>BIM</strong>-arbetet ut i anläggningsbranschen i de nordiska länderna<br />
idag?<br />
De nordiska länderna använder <strong>BIM</strong> i anläggningsbranschen i den grad att<br />
samordningsmodeller används. Samordningsmodellerna består av olika 3Dmodeller<br />
och används för kvalitetskontroller. Maskinstyrning och<br />
mängdberäkningar kan idag använda 3D-modellerna. 3D-modellerna innehåller<br />
idag inte objekt med intelligens utan alla kvalitetskontroller görs manuellt.<br />
81
Avslutning<br />
<strong>BIM</strong> <strong>for</strong> Anlegg<br />
Hur har kodproblematiken lösts i de olika nordiska länderna?<br />
Inget land i norden har idag helt löst kodproblematiken med <strong>BIM</strong>.<br />
Sverige ska genom pilotprojekt bestämma ett fungerande kodsystem som är<br />
anpassat till både väg och järnväg. I Norge har de största beställarna bestämt<br />
system för hur kodningen ska se ut. Kvar återstår att koda alla delar som används i<br />
väg- och järnvägsprojekt. Danmark ska genom projektet ”Den Digitale Anlaeg”<br />
bestämma standard för kodning och anpassa kodning till <strong>BIM</strong>-modeller. Finland<br />
ska genom projektet ”InfraFIN<strong>BIM</strong>” utveckla kodstandarder som är lämpade för<br />
<strong>BIM</strong>-modeller.<br />
Finns det några uppenbara kopplingar mellan hur utvecklat <strong>BIM</strong>arbetssättet<br />
är och hur kodproblematiken har lösts?<br />
Alla nordiska länder har insett vikten av ett kodsystem anpassat för <strong>BIM</strong> och<br />
börjat med att lösa den problematik. För att ta vidare <strong>BIM</strong> arbete till ett nästa steg<br />
behövs kodproblematiken lösas……….<br />
82
Avslutning<br />
Rapporter<br />
Rapporter<br />
Disse <strong>for</strong>eløpig seks akademiske avhandlingene har vært viktige bidrag inn i dokumentasjonene omkring<br />
muligheter og ut<strong>for</strong>dringer omkring <strong>BIM</strong> <strong>for</strong> Landskap. De har vært til stor inspirasjon og en bekreftelse<br />
på mye av det arbeidet som er lagt ned i å søke etter ytterligere dokumentasjon.<br />
LATIS – Integrating <strong>BIM</strong> Technology into Landscape Architecture<br />
av James L. Sipes, ASLA<br />
Da rapporten LATIS – Integrating <strong>BIM</strong> Technology into Landscape Architecture kom i 2008 var det en<br />
stor lettelse <strong>for</strong> alle som i noen år hadde sett mulighet <strong>for</strong> at <strong>landskap</strong> måtte være med i den rivende <strong>BIM</strong><br />
utviklingen man så i bransjen generelt. Rapporten er noe av det mest dypgående og beste som gruppen<br />
har klart å fremskaffe omkring tema <strong>BIM</strong> <strong>for</strong> <strong>landskap</strong>. Den har en god innledning som beskriver<br />
generell tilnærming til <strong>BIM</strong> sett fra en Landskapsarkitekts ståsted. Introduksjonene til <strong>BIM</strong> er godt<br />
<strong>for</strong>klarende og kan også være en god introduksjon <strong>for</strong> andre fag en <strong>landskap</strong> som ønsker å tilnærme seg<br />
<strong>BIM</strong>. Videre tar rapporten <strong>for</strong> seg å sammenligne dagens arbeids<strong>for</strong>mer opp mot <strong>BIM</strong>. I kapittel 4<br />
dokumenterer og beskriver <strong>for</strong>fatteren det store behovet <strong>for</strong> en åpen standard <strong>for</strong> utveksling av objekter<br />
med egenskapsdata. I kapittel 7 beskrives hvilke prosjekter som det kan være nærliggende <strong>for</strong><br />
<strong>landskap</strong>sarkitekter å benytte <strong>BIM</strong> programvare som arkitektene benytter siden <strong>landskap</strong>sarkitekter i dag<br />
ikke har et eget fullverdig godt <strong>BIM</strong> designverktøy.<br />
Beskrivende tekst om rapporten:<br />
http://landscapeandurbanism.blogspot.no/2008/06/bim-and-landscape-architecture.html<br />
Rapporten kan kjøpes hos American Society of Landscape Architects (ASLA), Landscape<br />
Architecture Technical In<strong>for</strong>mation Series (LATIS) -<br />
http://www.asla.org/ISGWeb.aspx?loadURL=latis<br />
83
Avslutning<br />
Rapporter<br />
<strong>BIM</strong> <strong>for</strong> <strong>landskap</strong><br />
av Marius Berg Bostadløkken<br />
Masteroppgave ved Institutt <strong>for</strong> <strong>landskap</strong>splanlegging, UMB, 2009<br />
http://www.umb.no/statisk/vrlab/<strong>BIM</strong>%20<strong>for</strong>%20Landscape.pdf<br />
<strong>BIM</strong> <strong>for</strong> <strong>landskap</strong><br />
fra 2D til 5D, studieobjekt Hersleb skole, Oslo<br />
av Henning Lindgren Jensen<br />
Masteroppgave ved Institutt <strong>for</strong> <strong>landskap</strong>splanlegging, UMB, 2012<br />
84
Avslutning<br />
Rapporter<br />
http://brage.bibsys.no/umb/bitstream/URN:NBN:no-bibsys_brage_31132/1/<strong>BIM</strong>%20<strong>for</strong>%20lands<br />
kap_Fra%202D%20til%205D_HenningLindgrenJensen.pdf<br />
<strong>BIM</strong> för <strong>landskap</strong>sarkitekter<br />
av Olle Lenngren<br />
Masteroppgave ved Sveriges lantbruksuniversitet, Fakulteten för naturresurser och lantbruksvetenskap,<br />
Institutionen för stad och land, avdelningen för <strong>landskap</strong>sarkitektur, Uppsala, 2012<br />
http://stud.epsilon.slu.se/4636/1/lenngren_o_120810.pdf<br />
85
Avslutning<br />
Rapporter<br />
Under evalueringen av vår rapport ble vi kontaktet av Klas Eckerberg fra Sverige.<br />
Han har jobbet mange år med problemstillinger omkring <strong>landskap</strong>sarkitektens bruk<br />
av digitale verktøy. Klas Eckerberg er en viktig ressursperson når det gjelder<br />
standardiseringsarbeid <strong>for</strong> anlegg og <strong>landskap</strong> i Sverige. Han har publisert flere<br />
arbeider, men to avhandlinger nevnes her spesielt. Disse går grundig til verks og<br />
dokumenterer selve kjernen omkring de ut<strong>for</strong>dringer og muligheter som ligger<br />
tilgjengelig <strong>for</strong> <strong>landskap</strong>sarkitektene og bruk av digitale verktøy. Videre arbeider<br />
med et hovedprosjekt bør involvere nærmere kontakt med Klas Eckerberg.<br />
In<strong>for</strong>mation Technology in Landscape Architecture<br />
Development of Tools, Methods, and Professional Role<br />
av Klas Eckerberg<br />
Licentiatavhandling, Institutionen för <strong>landskap</strong>splanering, Ultuna, Uppsala 1999<br />
http://pub.epsilon.slu.se/472/1/eckerberg_lic_thesis3.pdf<br />
Etta eller nolla ?<br />
Landskapsarkitekter, yrkeskunnande och in<strong>for</strong>mationsteknologi<br />
av Klas Eckerberg<br />
86
Avslutning<br />
Rapporter<br />
Doctoral thesis, Swedish University of Agricultural Sciences, Institutionen för<br />
<strong>landskap</strong>splanering Ultuna, Uppsala 2004<br />
http://pub.epsilon.slu.se/550/1/avhandling_eckerberg.pdf<br />
87
Avslutning<br />
Webinar<br />
Webinar<br />
Gruppen har fått tillatelse fra Nemetschek til å ha en link til denne filmen som tar opp et webinar som var<br />
i sommer 2012.Applying <strong>BIM</strong> Workflows to Landscape Architecture<br />
Filmen er svært in<strong>for</strong>mativ med tanke på å dokumentere og beskrive <strong>BIM</strong> <strong>for</strong> Landskap i dag. Filmen<br />
dokumenterer på et generelt nivå de fleste digitale verktøy som <strong>landskap</strong>sarkitekter benytter i dag og<br />
setter disse i et system med tanke på <strong>BIM</strong>. Filmen er <strong>for</strong>billedlig i <strong>for</strong>hold til å in<strong>for</strong>mere uten å reklamere<br />
<strong>for</strong> mye om sitt eget produkt Vectorworks Landmark.<br />
http://download2.nemetschek.net/www_movies/webinars/<strong>BIM</strong>-Workflows-In-Landscape-Architecture.m<br />
ov<br />
88
Avslutning<br />
Begrepsavklaring<br />
Begrepsavklaring<br />
CRS:<br />
Coordinate Reference System. I et bim-prosjekt er det viktig at alle jobber i samme CRS.<br />
LOD:<br />
Har to betydninger i <strong>BIM</strong>-sammenheng. Dette prosjektet fokuserer på den første av disse (Level Of Detail<br />
):<br />
1. Level Of Detail. Noen standarder opererer med <strong>for</strong>skjellig detaljeringsgrad etter skala og behov.<br />
CityGML er et eksempel<br />
2. Level of Development. Beskriver 5 nivåer fra den konseptuelle/skissefasen til ferdig bygget<br />
Schema / Skjema<br />
Et schema er en datamodell i en maskinlesbar <strong>for</strong>m. IFC består <strong>for</strong> eksempel av et slikt skjema, og<br />
tilhørende «menneskelesbare» definisjoner. Skjemaet beskriver et sett av datatyper, og deres relasjoner.<br />
Prosjekterte data som utveksles med IFC skal dermed være i tråd med datamodellen <strong>for</strong> IFC.<br />
http://www.buildingsmart-tech.org/implementation/faq/faq-specific-ifc-spec<br />
In<strong>for</strong>masjonsmodell:<br />
En in<strong>for</strong>masjonsmodell definerer ulike egenskaper ved objekter eller konsepter, det kan være utseende,<br />
begrensninger, regler, relasjoner eller andre egenskaper. http://en.wikipedia.org/wiki/In<strong>for</strong>mation_model.<br />
I vår sammenheng er en in<strong>for</strong>masjonsmodell en definisjon av alle relevante <strong>landskap</strong>selementer, med<br />
spesifikke navn og definisjoner. In<strong>for</strong>masjonsmodellen definerer i liten grad utseende, bortsett fra i<br />
tilfeller der utseende er en vesentlig egenskap.<br />
Objektklasse<br />
En klasse av objekter med mange like egenskaper. Navn og definisjon på objektklasser må være helt<br />
entydig, og helst i tråd med etablerte standarder (NS, ISO. IAI etc) Alle objekter skal passe inn i en<br />
objektklasse. Ingen objekter kan tilhøre to objektklasser.<br />
Grafisk representasjon:<br />
Kun utveksling av utseende / geometri. En fullverdig utveksling av en <strong>landskap</strong>sin<strong>for</strong>masjonsmodell kan<br />
ikke kun være grafisk, men i enkelte sammenhenger kan kun geometri utveksles (feks <strong>for</strong> å redusere<br />
mengden data, og konsentrasjon rundt relevante data).<br />
89
Avslutning<br />
Begrepsavklaring<br />
Taksonomi:<br />
Anvendelsen av og læren om klassifisering. http://no.wikipedia.org/wiki/Taksonomi<br />
Topografiske egenskaper:<br />
Beskrivelse av terreng<strong>for</strong>hold http://no.wikipedia.org/wiki/Topografi<br />
Parametrisk<br />
Brukes i <strong>BIM</strong>-sammenheng om egenskaper hos objekter der den grafiske representasjonen av objektene<br />
beregnes matematisk etter et sett av regler. Feks. er en modell av en trapp parametrisk hvis den<br />
automatisk øker/reduserer antall trinn når høyden mellom topp og bunn endres. Eller med en parametrisk<br />
terrengmodell kan et tre eller en benk som er plassert på en terrengoverflate flytte treet eller benken opp<br />
og ned automatisk når terrenget justeres.<br />
FDV:<br />
Forvaltning, drift og vedlikehold<br />
IFC:<br />
Industry Foundation Classes<br />
IFD:<br />
International Framework of Dictionaries<br />
IDM:<br />
In<strong>for</strong>mation Delivery Manual<br />
BFL<br />
<strong>BIM</strong> <strong>for</strong> Landskap<br />
LIM<br />
LandskapsIn<strong>for</strong>masjonModell(ering). I mangel av et bedre ord <strong>for</strong> <strong>BIM</strong> <strong>for</strong> <strong>landskap</strong>.<br />
GeoDesign<br />
Ulike definisjoner verserer. ESRI har tatt i bruk begrepet som et rammeverk <strong>for</strong> sine analyseverktøy, og<br />
skriver: «Geodesign provides a design framework and supporting technology <strong>for</strong> professionals to leverage<br />
90
Powered by TCPDF (www.tcpdf.org)<br />
Avslutning<br />
Begrepsavklaring<br />
geographic in<strong>for</strong>mation, resulting in designs that more closely follow natural systems.»<br />
http://www.esri.com/technology-topics/geodesign/<br />
Utvekslings<strong>for</strong>mat<br />
Modellfilen i prosjekteringsverktøyet inneholder ofte in<strong>for</strong>masjon som ikke er relevant <strong>for</strong> andre enn den<br />
prosjekterende (hjelpelinjer/-volumer, notater, tekst etc). Ved eksport til et utvekslings<strong>for</strong>mat sørger man<br />
<strong>for</strong> at bare relevante data utveksles til andre parter. Utvekslings<strong>for</strong>matet som velges må kunne inneholde<br />
fullverdig (ukomprimert) in<strong>for</strong>masjon og geometri, og det må kunne leses av alle som trenger det. I<br />
utgangspunktet bør utvekslings<strong>for</strong>matet være åpent og internasjonalt.<br />
3D<br />
Geometri. Data som beskriver objektets tredimensjonale <strong>for</strong>m/utseende og plassering<br />
4D<br />
Data som beskriver objektets anleggstidspunkt (ikke levetid?)<br />
5D<br />
Data som beskriver objektets anleggskostnad.<br />
6D<br />
Data som beskriver objektets behov <strong>for</strong> FDVU. Feks driftssyklus, kostnader ved drift etc.<br />
Semantiske egenskaper<br />
I mangel av bedre begrep? Dette beskriver objektene med navn, hva objektet er. Det semantiske hierarkiet<br />
har direkte relasjon til det geometriske hierarkiet.<br />
(Fra CityGML.org)<br />
BE<br />
BygningsElementer. Brukes i Norsk Standard-sammenheng, feks NS3420 og BuildingSmart<br />
http://www.standard.no/Global/PDF/Bygg,%20anlegg%20og%20eiendom/Sluttrapport%20<strong>for</strong>%20NS34<br />
20%20og%20Building%20Smart%20-%20samlet.pdf<br />
91