Ungdom og rusmidler - KoRus Bergen
Ungdom og rusmidler - KoRus Bergen
Ungdom og rusmidler - KoRus Bergen
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Ungdom</strong> <strong>og</strong> rUsmidler<br />
i <strong>Bergen</strong> 2010<br />
en undersøkelse i <strong>Bergen</strong> kommune<br />
om 8. <strong>og</strong> 10. klassingers forhold til <strong>rusmidler</strong>.<br />
© Forsknings- <strong>og</strong> dokumentasjonsavdelingen 2010
Stiftelsen <strong>Bergen</strong>sklinikkene er en selveiende, livssynsnøytral <strong>og</strong> ideell stiftelse for mestring<br />
av rusproblemer gjennom behandling, forebygging, undervisning, kompetanseutvikling,<br />
forskning <strong>og</strong> dokumentasjon.<br />
<strong>Bergen</strong>sklinikkene er det største senteret for integrert <strong>og</strong> spesialisert rus- <strong>og</strong><br />
avhengighetskompetanse i Norge med Klinisk Avdeling som gjennomfører årlig 3000<br />
utrednings- <strong>og</strong> behandlingsopphold innenfor Helse Vest RHF sitt ”sørge for” ansvar,<br />
Kompetansesenter Rus Region Vest, <strong>Bergen</strong> med årlige oppdrag fra Helsedirektoratet i<br />
kommuner <strong>og</strong> regioner, samt Forsknings- <strong>og</strong> dokumentasjonsavdeling med oppdrag til<br />
statlige <strong>og</strong> kommunale organer.<br />
Visjon:<br />
Mestring av rusproblemer<br />
helse livsstil avhengighet<br />
Strategiske mål:<br />
<br />
Tilgjengelige <strong>og</strong> brukervennlige tjenester<br />
Spesialisert, differensiert <strong>og</strong> integrert behandling<br />
Kompetanse-, forsknings- <strong>og</strong> utviklingsarbeid<br />
Informasjon, kommunikasjon <strong>og</strong> omdømme<br />
Effektiv organisering, drift <strong>og</strong> kontinuerlig forbedringsarbeid<br />
Verdigrunnlag <strong>og</strong> kunnskapssyn:<br />
<br />
Alle mennesker er unike <strong>og</strong> verdifulle med individuelle, kulturelle <strong>og</strong><br />
samfunnsmessige behov <strong>og</strong> ressurser<br />
Samhandlende medarbeidere <strong>og</strong> nyskapende miljøer<br />
Kunnskapsbasert <strong>og</strong> løsningsorientert virksomhet<br />
STIFTELSEN BERGENSKLINIKKENE<br />
post@bergensklinikkene.no<br />
Vestre Torggaten 11, 5015 <strong>Bergen</strong>; Tlf. 55 90 86 00<br />
Nyheter om behandling, forskning, forebygging: www.bergensklinikkene.no<br />
www.rushjelp.no<br />
ISBN 978-82-8224-015-4<br />
978-82-8224-025-3
<strong>Ungdom</strong> <strong>og</strong> <strong>rusmidler</strong> i <strong>Bergen</strong> 2010<br />
En undersøkelse i <strong>Bergen</strong> kommune om<br />
8. <strong>og</strong> 10. klassingers forhold til <strong>rusmidler</strong>.<br />
Undersøkelsen er gjennomført av Stiftelsen <strong>Bergen</strong>sklinikkene<br />
Hovedansvarlig: Erik Iversen,<br />
Med bidrag fra: Arvid Skutle, Randi V. Knoff <strong>og</strong> Anne Bolstad<br />
Stiftelsen<br />
BERGENSKLINIKKENE<br />
© FORSKNINGS- OG DOKUMENTASJONSAVDELINGEN 2010<br />
WWW.BERGENSKLINIKKENE.NO
FORORD .................................................................................................................. 4<br />
HOVEDFUNN ........................................................................................................... 5<br />
INNLEDNING ........................................................................................................... 6<br />
Tidligere lokale ungdomsundersøkelser ................................................................................................ 6<br />
METODE OG GJENNOMFØRING ........................................................................... 7<br />
Utvalg <strong>og</strong> deltakere ................................................................................................................................... 7<br />
Framgangsmåte ........................................................................................................................................ 7<br />
RESULTATER .......................................................................................................... 8<br />
Hvor ofte drikkes det alkohol? ................................................................................................................. 8<br />
Typer alkohol ........................................................................................................................................... 10<br />
Alkoholmengde ........................................................................................................................................ 12<br />
Debutalder - alkoholbruk ........................................................................................................................ 13<br />
Tydelig beruset ........................................................................................................................................ 14<br />
Hvordan kan alkoholen skaffes? ........................................................................................................... 15<br />
Alkoholrelaterte vansker ......................................................................................................................... 16<br />
Tobakksrøyking ....................................................................................................................................... 17<br />
Snusing ..................................................................................................................................................... 18<br />
Andre <strong>rusmidler</strong>/legemidler .................................................................................................................... 19<br />
Spesielt fokus på endring av cannabisbruk ......................................................................................... 22<br />
<strong>Ungdom</strong>mens alkoholvaner i sammenheng med andre forhold ...................................................... 23<br />
Fritidsaktiviteter ....................................................................................................................................... 23<br />
Fritid <strong>og</strong> rus .............................................................................................................................................. 23<br />
2
Skoletrivsel <strong>og</strong> ruserfaring ..................................................................................................................... 23<br />
Kollektive myter <strong>og</strong> andres rusing......................................................................................................... 23<br />
Foreldreregler <strong>og</strong> rus .............................................................................................................................. 24<br />
Meninger om nærmiljøet ........................................................................................................................ 29<br />
Spill ............................................................................................................................................................ 31<br />
Skulking .................................................................................................................................................... 33<br />
Kjøring i påvirket tilstand ........................................................................................................................ 35<br />
OPPSUMMERING ................................................................................................. 37<br />
Alkohol ...................................................................................................................................................... 37<br />
Tobakk ...................................................................................................................................................... 37<br />
Andre <strong>rusmidler</strong> ....................................................................................................................................... 38<br />
Rus, fritid <strong>og</strong> skole ................................................................................................................................... 38<br />
Foreldre .................................................................................................................................................... 39<br />
Spill ............................................................................................................................................................ 39<br />
Skulk .......................................................................................................................................................... 39<br />
Kjøring i påvirket tilstand ....................................................................................................................... 39<br />
3
FORORD<br />
Stiftelsen <strong>Bergen</strong>sklinikkene har i 2010, på oppdrag fra Byrådsavdeling for helse <strong>og</strong> inkludering i<br />
<strong>Bergen</strong> kommune, gjennomført en undersøkelse blant skoleungdommer i 8. <strong>og</strong> 10. klasse fra<br />
ulike bydeler i <strong>Bergen</strong>. Tilsvarende undersøkelser har vært gjennomført i 1999, 2002, 2004,<br />
2006 <strong>og</strong> 2008. Det er spennende å se utviklingen over 11 år. Fra sjokktallene vi så i 1999<br />
(sammenliknet med UiBs undersøkelse på samme 11 skoler i 1991), har utviklingen vært jevnt<br />
positiv, med økning i andelene unge som ikke bruker <strong>rusmidler</strong>, <strong>og</strong> nedgang i andelene som<br />
bruker <strong>rusmidler</strong> hyppig.<br />
Alle undersøkelsene er blitt gjennomført i overgangen mai - juni måned, som gir sammenlignbar<br />
alder <strong>og</strong> tidspunkt på året. I år ble undersøkelsen rammet av sammenfall med streiken i<br />
kommunal sektor, noe som gjorde at en del skoler ikke kunne gjennomføre på planlagt<br />
tidspunkt. Ni skoler gjennomførte som planlagt, mens 12 skoler måtte gjennomføre etter<br />
sommerferien. Disse skolene gjør da undersøkelsen i de nystartede 8. <strong>og</strong> 10. klassene. I denne<br />
aktuelle aldersgruppen er rusvanene under sterk endring, <strong>og</strong>så fra starten til slutten av samme<br />
skoleår. Situasjonen ved streiken fører dermed til at vi i 2010 får to datasett, et fra starten av et<br />
skoleår, <strong>og</strong> et fra slutten. Datasettet fra skolene som gjennomførte etter sommeren foreligger<br />
ikke på nåværende tidspunkt. Denne rapporten presenterer derfor situasjonen for ungdommene<br />
like oppunder avsluttet skoleår for de skolene som gjennomførte før sommeren. Disse skolene<br />
var Eidsvåg, Garnes, Hop, Nattland, Ny-Krohnborg, Ortun, Skranevatnet, Storetveit <strong>og</strong> Åstveit.<br />
I tillegg til rusmiddelbruken ser undersøkelsen på noen andre faktorer som viser sammenheng<br />
med rusmiddelbruk; fritidsaktiviteter, skoletrivsel, tro om jevnaldrendes rusing, venners rusing,<br />
<strong>og</strong> betydningen av foreldrenes holdninger <strong>og</strong> regler i forhold til ungdommenes alkoholbruk. Et<br />
spesielt fokus denne gangen er på forekomsten av uønskete konsekvenser av å ha vært<br />
beruset av alkohol – fra krangel <strong>og</strong> tapte eiendeler til ufrivillig sex <strong>og</strong> erfaringer med<br />
promillekjøring.<br />
Svarprosenten blant de fremmøtte har vært på 99.8%. Stiftelsen <strong>Bergen</strong>sklinikkene takker alle<br />
ungdommene som har deltatt i undersøkelsen.<br />
Stiftelsen <strong>Bergen</strong>sklinikkene takker <strong>og</strong>så <strong>Bergen</strong> kommune, Byrådsavdeling for helse <strong>og</strong><br />
inkludering, Byrådsavdeling for barnehage <strong>og</strong> skole, <strong>og</strong> de enkelte skoler med rektorer <strong>og</strong><br />
lærere som har hatt ansvaret for den praktiske gjennomføringen. Takket være et godt<br />
samarbeid med kommunen, skolene <strong>og</strong> elevene ble undersøkelsen muliggjort.<br />
<strong>Bergen</strong>, 30. november 2010,<br />
Erling Pedersen<br />
Adm. direktør<br />
4
HOVEDFUNN<br />
Alkoholvaner<br />
• Svakt høyere enn tidligere år, men usikkert om dette skyldes en reell endring.<br />
• Færre ungdommer som drikker ofte, spesielt på 10. trinnet. Guttene drikker fremdeles<br />
mest, når det drikkes.<br />
• Flere som ikke har vært tydelig beruset, særlig på 10. klassetrinn. Færre som ofte har<br />
vært tydelig beruset, særlig blant guttene.<br />
• Fortsatt nedgang i andelen unge som har opplevd vanskeligheter som følge av<br />
alkoholbruk.<br />
Røyk <strong>og</strong> snus<br />
• Nedgang i sigarettrøyking, svak nedgang i snusbruk.<br />
Andre <strong>rusmidler</strong><br />
• Lav andel som har brukt sterke smertestillende <strong>og</strong> søvnfremmende <strong>og</strong> beroligende<br />
medikamenter. Ikke sammenliknbart med tidligere år på grunn av ny spørsmålsstilling.<br />
• Færre bruker cannabis.<br />
• Relativt få som har brukt andre narkotika, inkludert GHB/GBL.<br />
Rus, trivsel <strong>og</strong> fritid<br />
• Generelt: Alkoholbruk i alle fritidsmiljøer <strong>og</strong> uavhengig av skoletrivsel.<br />
• Spesielt: Blant de få som direkte mistrives, øket alkoholbruk.<br />
Foreldreregler<br />
• De fleste foreldrene nokså restriktive i forhold sine barns alkoholvaner.<br />
• Stadig klar sammenheng mellom tydelige, restriktive foreldreregler <strong>og</strong> mindre<br />
alkoholbruk <strong>og</strong> beruselse hos barna, både når det gjelder hjemmetider <strong>og</strong> drikkeregler.<br />
Dataspill<br />
• Dataspill veldig utbredt, en av fire gutter i 8. klasse <strong>og</strong> en av tre gutter i 10. klasse<br />
tilbringer spiller daglig tre eller flere timer off- eller onlinespill av ulike slag.<br />
• Ti til elleve prosent av guttene mener det går ut over skolen på en eller annen måte<br />
Kjøring <strong>og</strong> rus<br />
• Ganske mange oppgir å kjenne unge som har kjørt motorkjøretøy i ruset tilstand.<br />
5
INNLEDNING<br />
Tidligere lokale ungdomsundersøkelser<br />
Utviklingen av rusmønsteret i <strong>Bergen</strong> viste gjennom våre fem tidligere studier (1999-2008) en<br />
viss tilbakegang når det gjelder andelene av ungdommene som hadde rust seg hyppig i<br />
perioden 2002-2008. Det var <strong>og</strong>så en klar økning i andelene som ikke drakk alkohol, som ikke<br />
hadde vært tydelig beruset, ikke røykte, eller ikke hadde prøvd cannabis, sammenlignet med<br />
”toppåret” 1999 (Skutle, Iversen & Sletteland, 1999; Skutle, Bolstad & Iversen, 2002; Skutle,<br />
Iversen & Bolstad, 2004, Skutle, Iversen, Bolstad & Knoff, 2006, Iversen, Skutle, Bolstad &<br />
Knoff, 2008).<br />
I våre ungdomsundersøkelser inngår yngre ungdom, 13-14-åringer (8. klassetrinnet) <strong>og</strong> 15-16-<br />
åringer (10. klassetrinnet), som således ikke sier noe om eldre ungdomsgrupper eller unge<br />
voksne. Mediene bruker ofte dramatiske overskrifter om ungdom <strong>og</strong> narkotikabruk, da ofte<br />
knyttet til eldre ungdom. Våre resultater støtter lite opp om at narkotika har vært et stort problem<br />
blant den yngre ungdomsgruppen i <strong>Bergen</strong>. Enkelte undermiljøer har nok forekommet, men det<br />
er ingenting som tyder på at dette er et utbredt fenomen bland de elevene som inngår i<br />
undersøkelsen. Skulkundersøkelsen fra 2008 viste en høyere andel som brukte <strong>rusmidler</strong> blant<br />
unge som skulket. Alkohol har vært, <strong>og</strong> er fremdeles, vårt klart mest utbredte rusmiddel blant<br />
ungdom, <strong>og</strong> representerer den aller største utfordringen for oss.<br />
Forut for årets undersøkelse var vi spente på om vi fortsatt vil kunne se en positiv utvikling, fra<br />
2008 <strong>og</strong> frem til i dag. Det gjelder i forhold til både alkohol, røyking <strong>og</strong> narkotika. Vi vil <strong>og</strong>så<br />
denne gangen se på hvilke sammenhenger det er mellom rusmiddelbruken <strong>og</strong> en rekke ytre <strong>og</strong><br />
indre faktorer, fra foreldreregler til ulike andre miljøforhold. Vi vil se på "trøblete" situasjoner<br />
unge kan komme opp i på grunn av alkoholbruk. Vi vil <strong>og</strong>så komme inn på ungdommenes syn<br />
på sitt nærmiljø <strong>og</strong> fritidssituasjon.<br />
6
METODE OG GJENNOMFØRING<br />
Utvalg <strong>og</strong> deltakere<br />
I denne delen av undersøkelsen deltok 9 skoler fra <strong>Bergen</strong>s ulike bydeler. De andre skolene<br />
som <strong>og</strong>så skulle ha vært med, kunne ikke gjennomføre før sommerferien på grunn av<br />
komplikasjoner i forbindelse med streiken i kommunal sektor på forsommeren 2010.<br />
Undersøkelsen omfattet i utgangspunktet alle elever i 8. <strong>og</strong> i 10. klasse på disse skolene. På en<br />
av skolene var alle 10. klassene opptatt utenfor skolen den aktuelle uken. Det var <strong>og</strong>så høyere<br />
fravær enn normalt på grunn av klassedelte eksterne aktiviteter; ca.19% fravær fra skolene den<br />
aktuelle undersøkelsesdagen. Deltakelsesprosenten blant de fremmøtte på<br />
undersøkelsesdagen var 99,8 % med til sammen 1524 elever. Kjønnsfordelingen på de to<br />
klassetrinnene var relativt jevn: I både 8. <strong>og</strong> 10. klasse var det 53% gutter <strong>og</strong> 47% jenter. Vi tar<br />
det forbehold at undersøkelsen kun gir et bilde av den ungdomsgruppen som deltok, <strong>og</strong> ikke<br />
kan si noe om situasjonen for fraværsgruppen.<br />
Alle skolene var <strong>og</strong>så med i undersøkelsen i 2008, som omfattet tjue skoler. Fem av de ni<br />
skolene deltok <strong>og</strong>så i både 1999, 2002, 2004, <strong>og</strong> 2006. Ingen av skolene som deltok utpeker<br />
seg som avvikende på sentrale variabler som bruk av alkohol, røyk <strong>og</strong> illegale <strong>rusmidler</strong>. Dette<br />
muliggjør en sammenligning mellom de ulike utvalgene på de seks tidspunktene. 2010-<br />
resultatene vil altså omfatte de ni skolene som kunne gjennomføre våren 2010.<br />
Sammenlikninger med de tidligere årene vil bli spesielt kommentert dersom de avviker fra<br />
resultatene fra de tidligere undersøkelsene.<br />
Framgangsmåte<br />
<strong>Ungdom</strong>mene besvarte et spørreskjema i løpet av en skoletime. Spørsmålene handlet om<br />
rusmiddelvaner, grad av tilgjengelighet til <strong>rusmidler</strong>, foreldreregler, fritidsaktiviteter <strong>og</strong><br />
skoletrivsel, opplevelse av andres rusmiddelvaner, spillaktivitet <strong>og</strong> skoleskulk. Vi har i år <strong>og</strong>så<br />
spurt om uønskete situasjoner en kan komme opp i grunnet alkoholbruk, <strong>og</strong> om kjøring i<br />
påvirket tilstand. De fleste spørsmålene har vært benyttet i mange tilsvarende undersøkelser<br />
tidligere <strong>og</strong> har vist seg å være pålitelige mål på ungdommers rusvaner <strong>og</strong> holdninger til rus.<br />
Det er spørsmål som er standardiserte, <strong>og</strong> mye brukt i nasjonal <strong>og</strong> internasjonal forskning. De<br />
gir dermed et godt grunnlag for sammenligning med lignende undersøkelser. Vi viser kun en<br />
samlet oversikt for alle skolene som har deltatt i undersøkelsen. Det må derfor alltid tas i<br />
betraktning at dette er gjennomsnittstall <strong>og</strong> at det derfor kan forekomme variasjoner mellom de<br />
enkelte skolene.<br />
7
RESULTATER<br />
Hvor ofte drikkes det alkohol?<br />
Situasjonen i 2010<br />
I 2010 hadde 35% av begge kjønn på 8. klassetrinnet smakt eller drukket alkohol, (figur 1),<br />
fordelt slik: 25,5% har bare smakt alkohol noen ganger, 6% drikker av <strong>og</strong> til, 2,5% 1-3 ganger i<br />
måneden, <strong>og</strong> 1% drikker ukentlig. Sekstifem prosent som ikke har drukket er den høyeste<br />
andelen vi har sett i disse undersøkelsene.<br />
70<br />
Figur 1. Hvor ofte det drikkes alkohol. Prosent<br />
2004-06-08-10<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
aldri<br />
bare smakt noen ganger<br />
av <strong>og</strong> til, ikke hver måned<br />
jevnlig 1-3 gr. pr måned<br />
hver uke<br />
10<br />
0<br />
04 Gutter 8. kl<br />
04 Jenter 8. kl<br />
04 Gutter 10. kl<br />
04 Jenter 10. kl<br />
06 Gutter 8. kl<br />
06 Jenter 8. kl<br />
06 Gutter 10. kl<br />
06 Jenter 10. kl<br />
08 Gutter 8.kl<br />
08 Jenter 8.kl<br />
08 Gutter 10.kl<br />
08. Jenter 10.kl<br />
10 Gutter 8.kl<br />
10 Jenter 8.kl<br />
10 Gutter 10.kl<br />
10 Jenter 10.kl<br />
På 10. klassetrinnet var det naturlig nok en betydelig større andel som hadde smakt eller<br />
drukket alkohol sammenlignet med 8. klasse (figur 1), spesielt blant jentene. Seksti prosent av<br />
guttene på dette trinnet drikker nå alkohol, mot 70% blant jentene. Dette er de laveste andelene<br />
i 10. klasse som har drukket alkohol vi har sett hittil. Blant guttene drikker 17% nokså jevnlig<br />
(25% i 2008), det vil si fra en gang i måneden <strong>og</strong> oppover. Tilsvarende tall for jentene er 21%<br />
(23% i 2008). Mindre grupper, 3% av guttene <strong>og</strong> 3% av jentene, drikker alkohol ukentlig ved<br />
utgangen av 10. klasse. I 2008 var disse andelene henholdsvis 6 <strong>og</strong> 4%.<br />
Fra 8. til 10. klasse er det altså nesten en halvering av antall ungdommer som ikke har drukket<br />
alkohol: fra 65% avholdende på 8. klassetrinnet til ca. 35% på 10. klassetrinnet. De fleste som<br />
drikker i 8. klasse, gjør det forholdsvis sjelden. På 10. klassetrinnet er drikkefrekvensen økt<br />
betydelig. En liten gruppe drikker ukentlig: ca. én av trettitre.<br />
8
Endringer 2004-2010<br />
Andelen ungdommer som var avholdende fra alkohol, <strong>og</strong> som økte fra 2004 til 2006, holdt seg<br />
uforandret til 2008 for 8. klassetrinn, mens det var en liten tilbakegang for 10. trinn. Imidlertid var<br />
andelen unge som oftest hadde brukt alkohol lavere for alle grupper i 2008 enn både i 2004 <strong>og</strong><br />
2006.<br />
I 2010 ser vi en bedring på alle målepunktene, bortsett fra en svak økning av andelen jenter på<br />
8. trinn som drakk alkohol månedlig eller oftere:<br />
På 8. klassetrinnet var det:<br />
• i 2004: 59% gutter <strong>og</strong> 55% jenter var avholdende<br />
• i 2006: 65% gutter <strong>og</strong> 61% jenter var avholdende<br />
• i 2008: 62% avholdende for begge kjønn<br />
• i 2010: 65% avholdende for begge kjønn<br />
På 10. klassetrinnet var tilsvarende tall:<br />
• i 2004: 29% gutter <strong>og</strong> 22% jenter var avholdende<br />
• i 2006: 35% gutter <strong>og</strong> 24% jenter var avholdende<br />
• i 2008: 33% gutter <strong>og</strong> 21% jenter var avholdende<br />
• i 2010: 40% gutter <strong>og</strong> 31% jenter<br />
Det er en nedgang i andelen jenter som drikker ofte <strong>og</strong> jevnlig, her definert som 1-3 ganger i<br />
måneden eller oftere, mens guttene er stort sett som i 2006:<br />
På 8. klassetrinn var prosentene<br />
• I 2004: gutter 4,6 <strong>og</strong> jentene 5,6<br />
• I 2006: gutter 4,5 <strong>og</strong> jenter 5,3<br />
• I 2008: gutter 4,8 <strong>og</strong> jenter 2.2<br />
• I 2010: gutter 3,4 <strong>og</strong> jenter 3,8<br />
På 10. klassetrinn var tallene:<br />
• I 2004: gutter 28,7 <strong>og</strong> jentene 32,8<br />
• I 2006: gutter 23,8 <strong>og</strong> jenter 30,4<br />
• I 2008: gutter 24,9 <strong>og</strong> jenter 23,3<br />
• I 2010: gutter 17,3 <strong>og</strong> jenter 20,6<br />
9
Typer alkohol<br />
I dette avsnittet vil vi se nærmere på hvilke typer alkohol <strong>og</strong> hvor ofte som ungdommen har<br />
drukket, <strong>og</strong> om det er endringer i mønsteret over tid. Figur 2 viser hyppighetsfordelingen på de<br />
ulike alkoholsortene for guttene i 8. klasse. Tilsvarende tall fra undersøkelsene i 2004 <strong>og</strong> 2006<br />
er tatt med for å vise utviklingen. Som vi ser, er pils/øl <strong>og</strong> rusbrus stadig de mest populære<br />
alkoholtypene blant de yngste. Når det gjelder pils, vin <strong>og</strong> brennevin er andelen gutter som aldri<br />
har drukket noe større, mens den for rusbrus er marginalt mindre enn i 2008. De fleste som<br />
drikker alkohol, gjør det forholdsvis sjeldent.<br />
Figur 2. Frekvens alkoholbruk 8. klasse gutter. Prosent<br />
2004, 2006, 2008 <strong>og</strong> 2010<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
pils 04<br />
pils 06<br />
pils 08<br />
pils 10<br />
rusbrus 04<br />
rusbrus 06<br />
rusbrus 08<br />
rusbrus 10<br />
vin 04<br />
vin 06<br />
vin 08<br />
vin 10<br />
brennevin 04<br />
brennevin 06<br />
brennevin 08<br />
brennevin 10<br />
Ukentlig<br />
2-3 pr. mnd.<br />
1 pr. mnd.<br />
Sjeldnere<br />
Aldri<br />
For jentene på 8. klassetrinnet finner vi en ytterligere økning av andelen som aldri har drukket<br />
for alle typene alkohol unntatt vin, <strong>og</strong> likedan en reduksjon i andelen som oppgir å drikke alkohol<br />
jevnlig (2-3 ganger i måneden eller oftere; se figur 3). Pils <strong>og</strong> rusbrus er <strong>og</strong>så blant jentene på<br />
dette trinnet noe mer brukt enn vin <strong>og</strong> brennevin.<br />
Figur 3. Frekvens alkoholbruk 8. klasse jenter. Prosent<br />
2004, 2006, 2008 <strong>og</strong> 2010<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
pils 04<br />
pils 06<br />
pils 08<br />
pils 10<br />
rusbrus 04<br />
rusbrus 06<br />
rusbrus 08<br />
rusbrus 10<br />
vin 04<br />
vin 06<br />
vin 08<br />
vin 10<br />
brennevin 04<br />
brennevin 06<br />
brennevin 08<br />
brennevin 10<br />
Ukentlig<br />
2-3 pr. mnd.<br />
1 pr. mnd.<br />
Sjeldnere<br />
Aldri<br />
10
På 10. klassetrinnet blant guttene er det øl som foretrekkes av de fleste som drikker: Vel 3%<br />
drikker øl ukentlig mot knappe 2% for rusbrus (figur 4), noe som er de laveste andelene vi har<br />
sett. Førtiåtte prosent av guttene drikker aldri pils, 47% drikker aldri rusbrus, 62% aldri vin, <strong>og</strong><br />
72% aldri brennevin. Dette er de høyeste andelene som ikke drikker alkohol vi har sett siden<br />
undersøkelsene begynte.<br />
Figur 4. Frekvens alkoholbruk 10. klasse gutter. Prosent<br />
2004, 2006, 2008 <strong>og</strong> 2010<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
Ukentlig<br />
2-3 pr. mnd.<br />
1 pr. mnd.<br />
Sjeldnere<br />
Aldri<br />
20<br />
10<br />
0<br />
pils 04<br />
pils 06<br />
pils 08<br />
pils 10<br />
rusbrus 04<br />
rusbrus 06<br />
rusbrus 08<br />
rusbrus 10<br />
vin 04<br />
vin 06<br />
vin 08<br />
vin 10<br />
brennevin 04<br />
brennevin 06<br />
brennevin 08<br />
brennevin 10<br />
Stiftelsen <strong>Bergen</strong>sklinikkene, 2010<br />
Blant jentene på 10. klassetrinnet (figur 5) ser vi <strong>og</strong>så en klart positiv utvikling: En økning av<br />
andelen avholdende jenter på alle alkoholtypene, <strong>og</strong> en nedgang i hyppig drikkefrekvens. Pils<br />
<strong>og</strong> rusbrus er det som drikkes oftest, som blant guttene. Det er kun små kjønnsforskjeller når<br />
det gjelder hva som drikkes.<br />
Figur 5. Frekvens alkoholbruk 10. klasse jenter. Prosent<br />
2004, 2006, 2008 <strong>og</strong> 2010<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
pils 04<br />
pils 06<br />
pils 08<br />
pils 10<br />
rusbrus 04<br />
rusbrus 06<br />
rusbrus 08<br />
rusbrus 10<br />
vin 04<br />
vin 06<br />
vin 08<br />
vin 10<br />
brennevin 04<br />
brennevin 06<br />
brennevin 08<br />
brennevin 10<br />
Ukentlig<br />
2-3 pr. mnd.<br />
1 pr. mnd.<br />
Sjeldnere<br />
Aldri<br />
Stiftels en <strong>Bergen</strong>sklini kkene, 2010<br />
11
Alkoholmengde<br />
Vi har som i i de siste to undersøkelsene spurt om mengde alkohol som drikkes. Blant 8.<br />
klassingene er det ganske små mengder som konsumeres av de fleste som angir at de drikker<br />
alkohol.<br />
Blant 10. klassingene ser vi en større spredning av mengder som drikkes (figur 6). Vi velger her<br />
å illustrere med figuren for øl, som er den mest benyttede alkoholsorten. Her viser vi<br />
prosentandelen ungdommer som har drukket de respektive mengdene. Over halvparten har<br />
aldri drukket eller drukket mindre enn én flaske øl sist de drakk, hele 69% blant jentene. De<br />
fleste som drikker, konsumerer betydelig mer enn én flaske med pils. Spredningen går fra dette<br />
nivået <strong>og</strong> opp til 10 flasker eller mer, med de fleste plassert mellom disse ytterpunktene. Femten<br />
prosent av guttene <strong>og</strong> knappe seks prosent av jentene hadde drukket 2 liter eller mer sist de<br />
drakk øl. I 2008 gjaldt dette 24 prosent av guttene <strong>og</strong> 12 prosent av jentene.<br />
Figur 6. Hvor mye drukket siste gang, øl:<br />
10. klasse.<br />
60<br />
50<br />
Prosent<br />
40<br />
30<br />
20<br />
Gutter<br />
Jenter<br />
10<br />
0<br />
Aldri<br />
Mindre enn 1 fl<br />
En flaske<br />
En halvliter<br />
2 flasker<br />
Ca 1 liter<br />
Ca 1 1/2 liter<br />
Ca 2 liter<br />
Ca 2 1/2 liter<br />
Ca 3 liter<br />
Mer enn 3 liter<br />
Som vi har vist tidligere, drikker jenter omtrent like ofte som gutter. Men når ungdom drikker, er<br />
det guttene som drikker desidert mest, omtrent dobbelt så mye. Imidlertid, på bakgrunn av at<br />
jenter gjennomsnittlig har lavere kroppsvekt <strong>og</strong> lavere alkoholforbrenning enn guttene, er det<br />
vanlig at jentenes alkoholkonsentrasjon i blodet (”promillenivå”) blir betydelig høyere enn<br />
guttenes, når de drikker samme mengde. Dette gjør dem mer sårbare enn guttene for negative<br />
alkoholrelaterte konsekvenser; kroppslig, psykisk <strong>og</strong> sosialt.<br />
12
Debutalder - alkoholbruk<br />
Debutalder regnes som hvor gammel de var da de drakk så mye som minst en standard<br />
alkoholenhet (en liten flaske pils eller rusbrus, ett glass vin eller en drink brennevin). Dette er en<br />
definisjon som vanligvis er brukt i tilsvarende undersøkelser. Debuttallene for de to<br />
klassetrinnene er ikke direkte sammenlignbare. Gjennomsnittstall for de yngste vil alltid bli<br />
lavere fordi de som har debutert er yngre. Mange i de eldste aldersgruppene har “debutert”<br />
senere <strong>og</strong> på den måten presses gjennomsnittet opp. Vanligvis oppgis gjennomsnittlig<br />
debutalder for alkohol, et mål som ikke sier noe om spredningen i tallmaterialet. I denne<br />
undersøkelsen er den gjennomsnittlige debutalder for gutter 10. klasse 14,2 år (13,7 i 2008,<br />
13.9 i 2006, 13,8 i 2004 <strong>og</strong> 13,7 i 2002) <strong>og</strong> <strong>og</strong>så for jenter 14,2 år (14,1 i 2008,13,8 i 2006, 14,0<br />
i 2004 <strong>og</strong> 13,8 i 2002). Forskjellene er blitt ansett som tilfeldige svingninger rundt en ganske<br />
stabil gjennomsnittlig debutalder for pils på omtrent 14 år. Likevel, for både jenter <strong>og</strong> gutter ser<br />
vi i 2010 den høyeste gjennomsnittlige debutalder vi har sett i <strong>Bergen</strong>.<br />
Tidligere har vi sett at noen gutter starter tidligere, <strong>og</strong> at gutter dermed debuterer over en noe<br />
lengre periode enn jenter. Når jentene først debuterte, gjorde de mer ”i samlet flokk”. For 2010<br />
ser vi en svært lik utvikling av debut for jenter <strong>og</strong> gutter. Figur 7 gir en oversikt over de gruppene<br />
som allerede har debutert med minst en alkoholenhet, 53% av guttene, <strong>og</strong> 59% av jentene:<br />
Figuren er basert på kumulative prosenter, som betyr at tallene angir alle som på hvert av<br />
alderstrinnene har debutert (altså har tallene fra yngre alderstrinn inkludert).<br />
Figur 7. Debutalder alkohol for 10. klasse<br />
(for de 53% gutter <strong>og</strong> 59% jenter som har debutert)<br />
100<br />
Prosent<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
10 11 12 13 14 15 16 17<br />
Alder<br />
gutter<br />
jenter<br />
13
Tydelig beruset<br />
Spørsmålet lyder: ”Hvis du tenker spesielt på de siste seks månedene, hvor mange ganger har<br />
du drukket så mye alkohol at du tydelig har kjent deg beruset?”<br />
Figurene 8 <strong>og</strong> 9 viser utviklingen gjennom de seks undersøkelsene fra 1999 til 2010. Utviklingen<br />
har vært positiv ved at en større andel etter hvert ikke har vært tydelig beruset. På 8.<br />
klassetrinnet er det nå 89,5% av guttene <strong>og</strong> 89,4% av jentene som ikke har vært tydelig<br />
beruset, mot tilsvarende tall i 1999 på 72% for gutter <strong>og</strong> 73% for jenter (figur 8). På den andre<br />
siden av skalaen, med hyppig rusing, ser vi en tydelig nedgang fra 1999 til 2002. Nivået holdt<br />
seg omtrent likt i 2002, 2004 <strong>og</strong> 2006, en liten, positiv endring fra 2006 til 2008, <strong>og</strong> relativt likt fra<br />
2008 til 2010: Sett over hele perioden: Sju prosent av både jenter <strong>og</strong> gutter hadde vært beruset<br />
mer enn fire ganger i 1999, mot bare 0,7% av guttene <strong>og</strong> 2,5% av jentene i 2010.<br />
Figur 8. Tydelig beruset siste halvår 8. klasse. Prosent<br />
Sammenligning av undersøkelser i 1999, 2002, 2004, 2006, 2008 <strong>og</strong> 2010<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
aldri<br />
En gang<br />
2-4 ganger<br />
5-10 ganger<br />
> 10 ganger<br />
Gutter -99<br />
Gutter -02<br />
Gutter -04<br />
Gutter -06<br />
Gutter -08<br />
Gutter -10<br />
Jenter -99<br />
Jenter -02<br />
Jenter -04<br />
Jenter -06<br />
Jenter -08<br />
Jenter -10<br />
Figur 9 viser tilsvarende utviklingstrekk for 10. klassingene. Over 62% av guttene hadde i 2010<br />
ikke vært tydelig beruset siste halvår, mot 58, 54 <strong>og</strong> 53 prosent i henholdsvis 2008, 2006 <strong>og</strong><br />
2004, <strong>og</strong> betydelig flere enn i 1999 (44%) <strong>og</strong> i 2002 (40% ). Vel 9% av guttene hadde i 2010<br />
vært beruset mer enn fire ganger (17% i 2008, 19% i 2006, <strong>og</strong> hele 32% I 2002). Andelen som<br />
hadde den hyppigste rusingen (> 10 ganger) er nå nede på 3%,- mot 7% i 2008, 9% i 2006 <strong>og</strong><br />
2004, <strong>og</strong> betydelig lavere enn ved målingene i 1999 (17%) <strong>og</strong> i 2002 (19%).<br />
Dette viser en svært positiv utviklingstrend, som vi <strong>og</strong>så ser blant jentene. Nesten 55% hadde i<br />
2010 ikke vært tydelig beruset siste halvår, mot 47% i 2008, 36% i 2004, <strong>og</strong> 34% i 1999.<br />
14
Omtrent 15% av jentene hadde vært beruset mer enn fire ganger siste seks måneder i både<br />
2010 <strong>og</strong> 2008, mot 26% i 2006 <strong>og</strong> hele 31% i 1999. Fortsatt er det flere jenter enn gutter som<br />
har vært tydelig beruset (45% mot 37%). Alt i alt ser vi fremdeles en klart positiv utvikling for<br />
begge kjønn.<br />
Figur 9. Tydelig beruset siste halvår 10. klasse. Prosent<br />
Sammenligning av undersøkelser i 1999, 2002, 2004, 2006, 2008 <strong>og</strong> 2010<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
aldri<br />
en gang<br />
2-4 ganger<br />
5-10 ganger<br />
> 10 ganger<br />
10<br />
0<br />
Gutter -99<br />
Gutter -02<br />
Gutter -04<br />
Gutter -06<br />
Gutter -08<br />
Gutter -10<br />
Jenter -99<br />
Jenter -02<br />
Jenter -04<br />
Jenter -06<br />
Jenter -08<br />
Jenter -10<br />
Hvordan kan alkoholen skaffes?<br />
Vanligste kilder for å skaffe alkohol er å få av venner eller kjente (figur 10). Flere jenter enn<br />
gutter har dette som en hovedkilde. De nest vanligste kildene er å få andre eller få venner til å<br />
kjøpe for seg, hos begge kjønn. En mindre andel oppgir at de får alkohol hjemme, ca. 10-11 %<br />
av gutter <strong>og</strong> jenter på åttende trinnet.<br />
Figur 10. Alkoholkilder.<br />
Prosent<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Få av venner eller kjente<br />
Få andre til å kjøpe for meg<br />
Få venner til å kjøpe for meg<br />
Ta hjemme uten lov<br />
Kjøpe selv<br />
Få hjemme<br />
Lage selv<br />
Gutter 8. klasse<br />
Gutter 10 klasse<br />
Jenter 8. klasse<br />
Jenter 10. klasse<br />
15
Kildemønsteret i 10. klasse er mye det samme som i 8. klasse, selv om flere nå bruker alkohol.<br />
Å få fra andre, eller å få andre eller venner til å kjøpe for seg, er fremdeles de vanligste kildene,<br />
som tidligere. Tjueto prosent av guttene <strong>og</strong> 13% av jentene oppgir at de selv vil kunne kjøpe<br />
alkohol, hvis de skulle ønske å få tak i alkohol. Dette har heller ikke endret seg vesentlig de<br />
siste årene. Sju prosent av guttene <strong>og</strong> ni prosent av jentene i 2010 angir at de vil kunne få<br />
alkohol hjemme. Lovverket er klart: Det er ulovlig for foreldre å skjenke ungdom, selv om det er i<br />
hjemmet/i ramme av familiefest. Fremdeles er det ca. en tredjedel av ungdommene som tar<br />
alkohol hjemme.<br />
Alkoholrelaterte vansker<br />
Her setter vi fokus på om de unge noen gang er kommet i vanskeligheter av ulike slag fordi de<br />
har drukket for mye alkohol, for eksempel krangel eller slagsmål, problemer i forhold til venner<br />
eller foreldre, eller uønskete seksuelle erfaringer. På 8. klassetrinnet er det ca. 5% som angir<br />
minst ett slikt problem, mot seks i 2008 som igjen var en halvering fra 2006. Det dreier seg om<br />
en andel mellom null <strong>og</strong> tre prosent for hvert enkelt av de beskrevne problemene på 8.<br />
klassenivået (tabell 1).<br />
På 10. trinnet er problemomfanget større, men likevel klart redusert i forhold til nivået i 2008.<br />
Tjueto prosent har opplevd ett eller flere problem som følge av alkoholbruk, mot 26% i 2008.<br />
Jentene angir noe oftere enn guttene alkoholrelaterte vansker av ulike slag (24% mot 20%). De<br />
ligger høyere enn guttene på syv av de ti problemområdene. De vanligste vanskene hos gutter<br />
er krangel (8%), skader på klær <strong>og</strong> verdigjenstander (6%), slagsmål (5%), problem i forhold til<br />
foreldre (4%), <strong>og</strong> å ha mistet penger eller verdisaker (4%). Jentene skårer høyest på krangel<br />
(9%), problem i forhold til foreldre (9%), problem i forhold til venner (9%), skader på klær <strong>og</strong><br />
gjenstander (8%), <strong>og</strong> mistet penger eller verdisaker (7%). Dessuten: 6% av jentene har hatt<br />
ufrivillig sex eller sex som de angrer etterpå, <strong>og</strong> 4% av begge kjønn har hatt samleie uten<br />
prevensjon. Reduksjonen i opplevde vansker kopler vi til reduksjonen av beruselse.<br />
Tabell 1: Kommet i vansker noen gang fordi drukket for mye alkohol (%).<br />
<strong>Bergen</strong> 2010 (N=1524).<br />
8.kl<br />
10.kl<br />
gutter jenter gutter jenter<br />
Krangel 3 2 8 9<br />
Slagsmål 1 1 5 1<br />
Skade på klær/verdigjenstander 1 1 6 8<br />
Mistet penger/verdisaker 1 1 4 7<br />
Problem i forhold til foreldre 1 2 4 9<br />
Problem i forhold til venner 1 1 3 9<br />
Problem med politiet 1 2 3 2<br />
Utsatt for ulykke/skader 1 0 1 2<br />
Samleie uten prevensjon 2 2 4 4<br />
Ufrivillig/angret sex 1 1 1 6<br />
16
Tobakksrøyking<br />
Også den positive utviklingen med hensyn til røyking fra 1999 har stabilisert seg i 8. klasse <strong>og</strong><br />
fortsatt i 10. klasse (figur 11 <strong>og</strong> 12). Andelen ikke-røykere har økt jevnt i denne perioden, fra<br />
77% blant guttene i 1999 til 97% i 2010, tilsvarende for jentene: 71% i 1999 til 96% i 2008 <strong>og</strong><br />
95% i 2010.<br />
Figur 11. Frekvens tobakksrøyking 8.klasse. Prosent<br />
Sammenligning av undersøkelser i 1999, 2002, 2004, 2006, 2008 <strong>og</strong> 2010<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Gutter -99<br />
Gutter -02<br />
Gutter -04<br />
Gutter -06<br />
Gutter -08<br />
Gutter -10<br />
Jenter -99<br />
Jenter -02<br />
Jenter -04<br />
Jenter -06<br />
Jenter -08<br />
Jenter -10<br />
Røyker hver dag<br />
Røyker hver uke<br />
Røyker sjeldnere<br />
Røyker ikke<br />
Den positive utviklingen på 10. trinnet har fortsatt fra 2008 til 2010 (figur 12). Det er nå ca. 85%<br />
ikke-røykere <strong>og</strong> i underkant av 6% dagligrøykere, en liten bedring fra 2008 for guttene. Jentene<br />
på dette trinnet viser fortsatt en jevnt positiv utvikling i begge ender av røykeskalaen: færre<br />
dagligrøykere (5%) <strong>og</strong> flere ikke-røykere (<strong>og</strong>så 85%).<br />
Figur 12. Frekvens tobakksrøyking 10. klasse. Prosent<br />
Sammenligning av undersøkelser i 1999, 2002, 2004, 2006 , 2008 <strong>og</strong> 2010<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Gutter -99<br />
Gutter -02<br />
Gutter -04<br />
Gutter -06<br />
Gutter -08<br />
Gutter -10<br />
Jenter -99<br />
Jenter -02<br />
Jenter -04<br />
Jenter -06<br />
Jenter -08<br />
Jenter -10<br />
Røyker hver dag<br />
Røyker hver uke<br />
Røyker sjeldnere<br />
Røyker ikke<br />
Andelen dagligrøykere er nå mindre enn en fjerdedel av det den var i de to første målingene i<br />
1999 <strong>og</strong> 2002, <strong>og</strong> jentene røyker ikke lenger oftere eller mer enn guttene, kjønnsforskjellen er<br />
helt borte. Det er fremdeles sterk sammenheng mellom daglig røyking <strong>og</strong> å ha vært beruset på<br />
alkohol.<br />
17
Snusing<br />
Økning i bruk av snus både for gutter <strong>og</strong> jenter i 10. klasse, som vi har sett siden 2004, ser ut til<br />
å ha flatet ut, mens bildet i 8. klasse stort sett har vært uendret (se figur 13 <strong>og</strong> 14). Blant jenter i<br />
8. klasse så vi en økning i andelen dagligbrukere fra 2004 til 2006. Denne ble svakt redusert fra<br />
2006 til 2008, men er nå oppe i 2%. Andelen dagligsnusere blant guttene i 8. er 3%, som i 2006.<br />
Figur 13. Bruk av snus 8. klasse. Prosent<br />
Sammenligning av undersøkelser i 1999, 2002, 2004 , 2006, 2008 <strong>og</strong> 2010<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Gutter -99<br />
Gutter -02<br />
Gutter -04<br />
Gutter -06<br />
Gutter -08<br />
Gutter -10<br />
Jenter -99<br />
Jenter -02<br />
Jenter -04<br />
Jenter -06<br />
Jenter -08<br />
Jenter -10<br />
Ikke<br />
< 1 g/uken<br />
Ukentlig<br />
Hver dag<br />
Fra 1999 til 2008 økte andelen gutter i 10 klasse som hadde brukt snus fra 20% til over 31%,<br />
men er nå 28%. Andelen dagligsnusere i denne gruppen gikk opp fra 4% i 1999 til nesten 18% i<br />
2008, men er nå på i underkant av 14%. I 2006 var det 6% av jentene i 10. som brukte snus<br />
ukentlig eller daglig, mot over 10% i 2008. Denne andelen er nå i 2010 så vidt i underkant av<br />
10%.<br />
Figur 14. Bruk av snus 10. klasse. Prosent<br />
Sammenligning av undersøkelser i 1999, 2002, 2004, 2006, 2008 <strong>og</strong> 2010<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Gutter -99<br />
Gutter -02<br />
Gutter -04<br />
Gutter -06<br />
Gutter -08<br />
Gutter -10<br />
Jenter -99<br />
Jenter -02<br />
Jenter -04<br />
Jenter -06<br />
Jenter -08<br />
Jenter -10<br />
Ikke<br />
< 1 g/uken<br />
Ukentlig<br />
Hver dag<br />
18
Andre <strong>rusmidler</strong>/legemidler<br />
I undersøkelsen spurte vi <strong>og</strong>så om bruk av forskjellige medikamenter uten å ha fått dem på<br />
resept fra lege, som beroligende, søvnfremmende <strong>og</strong> sterke smertestillende legemidler. Videre<br />
ble det spurt om de har prøvd andre typer <strong>rusmidler</strong>, som ulike narkotika <strong>og</strong> sniffing.<br />
Spørsmålsformuleringen var om de noen gang hadde brukt, etterfulgt av spørsmål om<br />
bruksfrekvens for hvert enkelt rusmiddel/legemidler.<br />
I 2008 så vi en sterk økning i andelen som hadde brukt forskjellige medikamenter, på grunn av<br />
en teknisk omlegging som gjorde at alle, i motsetning til i de tidligere undersøkelsene, ble bedt<br />
om å besvare disse spørsmålene. I 2010-undersøkelsen har vi endret spørsmålene om<br />
medikamenter slik at det spørres om sovetabletter <strong>og</strong> beroligende tabletter hver for seg. Det<br />
<strong>og</strong>så endret ved at spørsmålet er knyttet til at de ikke skal ha vært på resept fra lege. Spørsmål<br />
om sterke smertestillende er <strong>og</strong>så endret fra å eksemplifisere med "Paralgin Forte, Aporex", til å<br />
stille to spørsmål om henholdsvis "Tabletter som Dolcontin, Temgesic, Subutex" <strong>og</strong> "Tabletter<br />
som Lyrica". Dette er tabletter som er en god del omsatt i problembrukermiljøene.<br />
Det ble denne gangen <strong>og</strong>så spurt separat om bruk av GHB/GBL.<br />
8. klasse: 9% av jentene, <strong>og</strong> 9% av guttene på dette trinnet svarte at de noen gang hadde brukt<br />
ett eller flere andre <strong>rusmidler</strong> (medikamenter eller andre stoffer) enn alkohol, mot 17% <strong>og</strong> 14% i<br />
2008. Syv prosent av jentene <strong>og</strong> 4% av guttene hadde brukt ett eller flere rusfremkallende<br />
medikamenter, fire prosent for begge kjønn hadde brukt ett medikament. Fem prosent hos<br />
begge kjønn hadde brukt ett eller flere narkotiske stoffer eller sniffet, 4% av guttene <strong>og</strong> 3% av<br />
jentene hadde brukt ett rusmiddel<br />
10. klassingene: 14% av guttene <strong>og</strong> 13% av jentene svarte bekreftende på spørsmål om bruk<br />
av andre stoffer enn alkohol, mot 27% av guttene <strong>og</strong> 28% av jentene i 2008. Ni prosent av<br />
guttene <strong>og</strong> 8% av jentene som oppga bruk av andre stoffer hadde brukt ett, mens tre prosent av<br />
guttene <strong>og</strong> fire prosent av jentene oppga å ha brukt tre eller flere andre <strong>rusmidler</strong> enn alkohol.<br />
Den store nedgangen skyldes først <strong>og</strong> fremst endringen av legemidler det er blitt spurt om, <strong>og</strong> at<br />
de skal ha vært uten resept. Vi ser imidlertid <strong>og</strong>så en nedgang i bruk av alle andre illegale<br />
<strong>rusmidler</strong>, samt sniffing, med unntak for jenter i 10 klasse, hvor andelen som har sniffet mer enn<br />
tre ganger økte fra 1,5% til tre prosent, <strong>og</strong> andelen som har brukt cannabis mer enn tre ganger<br />
har økt fra vel to til vel tre prosent.<br />
Det er alltid usikkert å si noe om trender når tallene er så lave som tilfellet er når det gjelder<br />
andre <strong>rusmidler</strong>. Det er <strong>og</strong>så muligheter for at det er noen som prøver å ”skryte på seg”<br />
narkotikabruk. På den annen side kan tallene omfatte noen ungdommer som er i ferd med å<br />
eksperimentere med hardere stoffer. Her gjelder det altså å balansere bildet så godt som mulig,<br />
ikke å være naiv, men heller ikke se bort fra mulige feilkilder. For eksempel var det en som<br />
hadde svart konsekvent høyeste alternativ på alkoholbruk, alkoholberuselse <strong>og</strong> bruk av alle<br />
andre <strong>rusmidler</strong>, <strong>og</strong> denne er tatt ut av materialet før vi gjorde analysene, fordi sannsynligheten<br />
er svært høy for at besvarelsen var useriøs.<br />
19
Figurene 15 til 18 viser søyler for de som oppgir å ha brukt de respektive stoffene. Merk at<br />
skalaen på figurene bare går til åtte prosent, <strong>og</strong> at det derfor stort sett er mellom 96-99% av<br />
ungdommene som ikke har brukt disse stoffene. Figur 15 <strong>og</strong> 16 viser situasjonen på 8.<br />
klassetrinnet for henholdsvis gutter <strong>og</strong> jenter, fordelt på hvor ofte de har brukt forskjellige<br />
<strong>rusmidler</strong>. Det er, som nevnt over, noe usikkert hva som ligger i disse tallene. Vår<br />
gjennomgående erfaring er imidlertid at det store flertallet av ungdommer besvarer disse<br />
undersøkelsene svært pliktoppfyllende <strong>og</strong> nøyaktig. Det en nedgang i bruk av alle stoffer fra<br />
2008. På grunn av endringene i spørsmålene om medikamenter som beskrevet ovenfor, kan vi<br />
ikke sammenligne disse tallene med noen av de tidligere årenes undersøkelser. Svært få har<br />
prøvd GHB/GBL.<br />
Figur 15. Bruk av andre <strong>rusmidler</strong>/legemidler på 8. klassetrinn<br />
gutter. Prosentandel<br />
Annet rusmiddel<br />
Anabole steroider<br />
Kokain<br />
Heroin<br />
Amfetamin<br />
Ecstasy<br />
> 3 ganger<br />
2-3 ganger<br />
1 gang<br />
GHB/GBL<br />
Cannabis<br />
Sniffing<br />
Ukjente tabletter<br />
Sterke smertestillende<br />
Beroligende medisin<br />
Sovetabletter<br />
0 1 2 3 4 5 6 7 8<br />
Figur 16. Bruk av andre <strong>rusmidler</strong>/legemidler på 8. klassetrinn<br />
jenter. Prosentandel<br />
Annet rusmiddel<br />
Anabole steroider<br />
Kokain<br />
Heroin<br />
Amfetamin<br />
Ecstasy<br />
> 3 ganger<br />
2-3 ganger<br />
1 gang<br />
GHB/GBL<br />
Cannabis<br />
Sniffing<br />
Ukjente tabletter<br />
Sterke smertestillende<br />
Beroligende medisin<br />
Sovetabletter<br />
0 1 2 3 4 5 6 7 8<br />
20
I 10. klasse har andelen gutter som har brukt andre <strong>rusmidler</strong>/legemidler gått kraftig ned fra<br />
2008 (figur 17) for alle rusmidlene. For eksempel var det da nesten tretten prosent, som hadde<br />
brukt cannabis, mens tallet for 2010 er i overkant av åtte. Nesten åtte prosent oppga å ha sniffet<br />
i 2008, mens dette i 2010 gjelder vel fire prosent. Ingen oppgir å ha brukt GHB/GBL mer enn tre<br />
ganger, mens ca. 1% har prøvd en til tre ganger.<br />
Figur 17. Bruk av andre <strong>rusmidler</strong>/legemidler på 10. klassetrinn<br />
gutter. Prosentandel<br />
Annet rusmiddel<br />
Anabole steroider<br />
Kokain<br />
Heroin<br />
Amfe tamin<br />
Ecstasy<br />
> 3 ganger<br />
2-3 ganger<br />
1 gang<br />
GHB/GBL<br />
Cannabis<br />
Sniffing<br />
Ukjente tabletter<br />
Sterke smertestillende<br />
Beroligende medisin<br />
Sovetabletter<br />
0 1 2 3 4 5 6 7 8<br />
Situasjonen for jentene i 10. klasse (figur 18) viser nedgang fra 2008 for alle stoffer unntatt<br />
andelen som har brukt cannabis mer enn tre ganger. Totalandelen som har prøvd cannabis er<br />
uendret. I underkant av fem prosent har sniffet. Ca. én prosent har prøvd GHB/GBL.<br />
Figur 18. Bruk av andre <strong>rusmidler</strong>/legemidler på 10. klassetrinn<br />
jenter. Prosentandel<br />
Annet rusmiddel<br />
Anabole steroider<br />
Kokain<br />
Heroin<br />
Amfe tamin<br />
Ecstasy<br />
> 3 ganger<br />
2-3 ganger<br />
1 gang<br />
GHB/GBL<br />
Cannabis<br />
Sniffing<br />
Ukjente tabletter<br />
Sterke smertestillende<br />
Beroligende medisin<br />
Sovetabletter<br />
0 1 2 3 4 5 6 7 8<br />
Fire prosent av alle ungdommene oppga å kjenne noen som hadde kjøpt <strong>rusmidler</strong> over<br />
internett. Det var ikke alders- eller kjønnsforskjeller her.<br />
21
Spesielt fokus på endring av cannabisbruk<br />
Figurene 19 <strong>og</strong> 20 viser utviklingen fra 1999 til 2010 når det gjelder cannabisbruk for begge<br />
kjønn på hvert klassetrinn. På 8. trinnet ser vi at ”aldri”-søylene er høye, <strong>og</strong> for guttene er det nå<br />
under én prosent som har prøvd cannabis (figur 19).<br />
Figur 19. Bruk av cannabis 8. klasse. Prosent<br />
Sammenlikninger 1999, 2002, 2004, 2006, 2008 <strong>og</strong> 2010<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Gutter<br />
1999<br />
Gutter<br />
2002<br />
Gutter<br />
2004<br />
Gutter<br />
2006<br />
Gutter Gutter<br />
2008 2010<br />
Jenter<br />
1999<br />
Jenter<br />
2002<br />
Jenter<br />
2004<br />
Jenter<br />
2006<br />
Jenter Jenter<br />
2008 2010<br />
Ingen ganger<br />
1-3 ganger<br />
Mer enn 3<br />
2010-tallene for 10. klassetrinn viser igjen en nedgang i cannabisbruk for guttene, til en bedring<br />
<strong>og</strong>så i forhold til 2006-nivået. For jenter i 10. er situasjonen så godt som uendret i forhold til<br />
2008, som var det året vi så minst bruk av cannabis, før årets tall, men med en litt større andel<br />
som hadde brukt mer enn tre ganger.<br />
Figur 20. Bruk av cannabis 10. klasse. Prosent<br />
Sammenlikninger 1999, 2002, 2004, 2006, 2008 <strong>og</strong> 2010<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Gutter<br />
1999<br />
Gutter<br />
2002<br />
Gutter<br />
2004<br />
Gutter<br />
2006<br />
Gutter Gutter<br />
2008 2010<br />
Jenter<br />
1999<br />
Jenter<br />
2002<br />
Jenter<br />
2004<br />
Jenter<br />
2006<br />
Jenter Jenter<br />
2008 2010<br />
Ingen ganger<br />
1-3 ganger<br />
Mer enn 3<br />
Fjorten prosent av guttene <strong>og</strong> 11% av jentene i 8. klasse hadde opplevd å bli tilbudt cannabis.<br />
Det samme gjaldt 26% av guttene <strong>og</strong> 24% av jentene i 10. klasse. Tjuetre prosent av guttene <strong>og</strong><br />
11% av jentene i 8. trodde de kunne få tak i cannabis i løpet av noen få dager. Tilsvarende tall<br />
for 10. klasse var 39 <strong>og</strong> 36%. Når det gjelder GHB/GB,L sier to prosent av guttene <strong>og</strong> en av<br />
jentene i 8. klasse, <strong>og</strong> fire prosent av guttene <strong>og</strong> to prosent av jentene i 10. at de er blitt tilbudt<br />
stoffet. Nesten ni prosent av guttene i 8., <strong>og</strong> fire prosent av jentene trodde de kunne få tak i<br />
GHB/GBL i løpet av noen dager. Seksten prosent av guttene <strong>og</strong> 12% av jentene i 10. trodde det<br />
samme.<br />
22
<strong>Ungdom</strong>mens alkoholvaner i sammenheng med andre forhold<br />
Fritidsaktiviteter<br />
Fritidsaktiviteter er et sentralt virkemiddel i kulturelt ungdomsarbeid. Åttitre prosent av<br />
ungdommene deltok på en eller annen måte i en organisert fritidsaktivitet. Den organiserte<br />
fritidsaktiviteten avtar vanligvis noe med alderen. I denne undersøkelsen var det ikke forskjell på<br />
8. <strong>og</strong> 10. klassene. Femtifem prosent deltar i organisert idrett. Sytten prosent av alle<br />
ungdommene er engasjert i kulturelle aktiviteter, som dans, sang eller andre kulturtiltak, ni<br />
prosent av guttene <strong>og</strong> 26% av jentene. Dette var de to vanligste fritidsaktivitetene i<br />
ungdomsgruppen, <strong>og</strong> samme bilde som tidligere år. Fjorten prosent oppga "andre" enn de som<br />
var listet i spørreskjemaet.<br />
Fritid <strong>og</strong> rus<br />
Når vi sammenstiller besvarelser om rusing det siste halvåret med medlemskap/ikke<br />
medlemskap i lag/foreninger/klubber, finner vi en viss sammenheng i ytterkant av kurvene for<br />
jenter, men ikke for gutter. På begge klassetrinn er det for jentene en tendens til at en noe<br />
større andel av de som er med i organiserte fritidsaktiviteter ikke har vært tydelig beruset. Og<br />
motsatt: En noe større andel av de som ikke deltar i slike aktiviteter har vært tydelig beruset fem<br />
ganger eller flere siste halvår. Denne tendensen er tydeligst for jenter i 8. klasse, hvor den er<br />
statistisk signifikant. Men her må vi skyte inn at siden så mange ungdommer, samlet sett, er<br />
med i aktiviteter på disse alderstrinnene, er det vanskelig å finne en generell <strong>og</strong> entydig<br />
sammenheng mellom det å ha en organisert fritidsaktivitet <strong>og</strong> omfanget av beruselse. Det<br />
drikkes i mange miljøer, <strong>og</strong> det er neppe noen typer aktivitet som går helt fri.<br />
Skoletrivsel <strong>og</strong> ruserfaring<br />
Over 90% av både guttene <strong>og</strong> jentene, på begge klassetrinn, liker seg på skolen, enten ganske<br />
godt eller veldig godt. Når flertallet av ungdommene så har debutert med alkohol innen<br />
utgangen av ungdomsskolen, <strong>og</strong> en stor del av dem har vært beruset, er det ikke lett å finne<br />
klare sammenhenger mellom mistrivsel på skolen <strong>og</strong> omfanget av beruselse. <strong>Ungdom</strong> med<br />
ruserfaring finner vi både blant de som trives, <strong>og</strong> blant de relativt få som mistrives.<br />
Likevel finner vi en sammenheng, men bare for gutter. På 10. klassetrinn, som har størst andel<br />
som har debutert med alkohol, er det 64% av de som liker seg på skolen som ikke har vært<br />
tydelig beruset siste halvår, mens dette gjelder 46% av de som ikke liker seg på skolen.<br />
Sterkest utslag ser vi blant de som har vært tydelig beruset fem eller flere ganger siste halvår:<br />
Blant de som liker seg dårlig på skolen i 10. klasse er det 25% gutter som har vært beruset så<br />
ofte, mens dette gjelder åtte prosent av guttene som liker seg på skolen.<br />
Kollektive myter <strong>og</strong> andres rusing<br />
Også i år har vi spurt om det som ofte kalles ”flertallsmisforståelser”, eller ”kollektive myter”:<br />
Hvilken rolle spiller det om man har realistiske eller urealistiske forestillinger om hvor ofte andre<br />
drikker seg full? Vi spurte om hvor stor andel av ungdom på deres eget klassetrinn de trodde<br />
23
hadde vært beruset, <strong>og</strong> sammenlignet svaret med de faktiske forhold. Figur 21 viser at det<br />
blant ungdommer som underestimerer andelen av jevnaldrende som har vært beruset er 14%<br />
som selv har vært tydelig beruset. Blant de som overestimerer hvor vanlig det er å ruse seg<br />
blant jevnaldrende, er det 44% som selv har vært tydelig beruset.<br />
Figur 21. Sammenheng mellom kollektive myter<br />
<strong>og</strong> egen rusing.<br />
Prosent estimerer<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
86<br />
77<br />
Ikke beruset<br />
56<br />
14<br />
23<br />
Beruset<br />
44<br />
Underetimering<br />
Realistisk<br />
Overestimering<br />
Det er <strong>og</strong>så klart at andelen nære venner som har vært beruset har sterk sammenheng med<br />
hvorvidt en selv har vært tydelig beruset eller ikke (se figur 22); bare to prosent av de som har<br />
ingen eller nesten ingen venner som har vært beruset har selv vært beruset. Blant de som har<br />
en venneflokk hvor nesten alle har vært beruset, har 81% selv vært beruset.<br />
Figur 22. Sammenheng mellom venners rusing<br />
<strong>og</strong> egen rusing.<br />
Prosent venner ikke ruset<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
98<br />
83<br />
49 51<br />
42<br />
Ikke beruset<br />
19<br />
2<br />
17<br />
Beruset<br />
59<br />
81<br />
Ingen eller n.i.<br />
Mindre enn ½parten<br />
Ca. ½parten<br />
Mer enn ½parten<br />
Nesten alle<br />
Foreldreregler <strong>og</strong> rus<br />
Vi har i flere år hatt fokus på betydningen av foreldres holdninger <strong>og</strong> regler for sine barn når det<br />
gjelder bruk av alkohol. <strong>Ungdom</strong>mene blir spurt om hvilke regler <strong>og</strong> normer de oppfatter at<br />
deres foreldre har for dem. De aller fleste (69 – 73 %) av ungdommene mener at deres foreldre<br />
24
ikke lar dem få lov til å drikke alkohol før de er 18 år (figur 23a). Dette gjelder både 8. <strong>og</strong> 10.<br />
klassetrinn. En mer beskjeden andel på 11 % i 8. klasse <strong>og</strong> 7% i 10. klasse mener deres<br />
foreldre aldri noen gang vil gi dem lov til å bruke alkohol. Slik ungdommene oppfatter det , gir<br />
derved til sammen 80% av foreldrene uttrykk for en nokså klar holdning om at deres barn ikke<br />
får drikke alkohol før de er blitt myndige. Her sees ingen betydelige forskjeller mellom gutter <strong>og</strong><br />
jenter.<br />
En andel på 10% hevder at de ikke vet hvilke regler foreldrene har for deres bruk av alkohol.<br />
Blant ungdommene som mener deres foreldre har et mer liberalt syn på deres bruk av alkohol,<br />
mener 3 % at de får lov til å drikke alkohol når de er fylt 16, mens 6 % på 10. klassetrinnet<br />
mener det kommer an på hvordan de oppfører seg. En liten gruppe på under 1% mener de kan<br />
gjøre som de vil. Resultatene er nokså like for gutter <strong>og</strong> jenter.<br />
Figur 23a. Hvilken regel har dere hjemme<br />
om ditt forhold til alkohol?<br />
100<br />
8.kl.jenter 8.kl.gutter 10.kl.jenter 10.kl.gutter<br />
90<br />
80<br />
70<br />
73 73 72<br />
69<br />
Prosent<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
10<br />
12<br />
8<br />
5<br />
Aldri noen<br />
gang<br />
alkohol<br />
Ikke<br />
alkohol før<br />
18<br />
8<br />
5<br />
6<br />
3 2 3 4<br />
4 4<br />
0,5 0,5 0,5 0,5 0 0,5 2<br />
Ikke<br />
alkohol før<br />
16<br />
Kommer<br />
an på min<br />
oppførsel<br />
Kan gjøre<br />
som jeg vil<br />
Annet<br />
10<br />
8 9 10<br />
Vet ikke<br />
25
Figur 23b viser at over halvparten av de unge selv ønsker at foreldrene har de strengeste<br />
reglene, aldri bruk eller ikke bruk før fylte 18 år.<br />
Figur 23b. Hvilken regel ønsker du at dere<br />
skulle ha hjemme om ditt forhold til alkohol?<br />
100<br />
8.kl.jenter 8.kl.gutter 10.kl.jenter 10.kl.gutter<br />
Prosent<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
57<br />
49<br />
42 42<br />
30<br />
20<br />
10<br />
13 14<br />
4<br />
7<br />
19<br />
16 16 16 15<br />
12<br />
8<br />
4 5 5<br />
8<br />
8<br />
3<br />
3<br />
4<br />
3<br />
6<br />
6<br />
7<br />
9<br />
0<br />
Aldri noen<br />
gang<br />
alkohol<br />
Ikke<br />
alkohol før<br />
18<br />
Ikke<br />
alkohol før<br />
16<br />
Kommer<br />
an på min<br />
oppførsel<br />
Kan gjøre<br />
som jeg vil<br />
Annet<br />
Vet ikke<br />
Siden vi begynte å spørre om foreldreregler i undersøkelsen i 2004, ser vi nå en tendens til at<br />
oppfatningen av strenge regler øker, se figur 23c. Andelen unge som oppfatter at foreldrene<br />
mener at de unge ikke bør drikke alkohol før fylte 18 år, har steget fra 61 til 71 prosent, mens<br />
andelen som oppfatter mindre strenge holdninger hos foreldrene har sunket fa 16 til 10 prosent.<br />
Flere forebyggende innsatser i perioden har hatt klare målsetninger om å bevisstgjøre foreldre<br />
på deres rolle som påvirkere <strong>og</strong> grensesettere overfor sine barn, blant annet Helsedirektoratets<br />
kampanje "Settegrenser.no".<br />
Figur 23c. Regler hjemme om unges<br />
forhold til alkohol 2004-2010<br />
100<br />
2004 2006 2008 2010<br />
90<br />
Prosent<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
61<br />
64<br />
68<br />
71<br />
30<br />
20<br />
10<br />
13<br />
9<br />
9<br />
9<br />
16<br />
15<br />
13<br />
10 10<br />
12<br />
10 9<br />
0<br />
Aldri noen gang<br />
alkohol<br />
Ikke alkohol før 18 Ikke før 16<br />
/Kommer an<br />
på/Som vil/Annet<br />
Vet ikke<br />
Stiftels en <strong>Bergen</strong>sklini kkene, 2010<br />
26
Mange undersøkelser har vist at det er en sterk sammenheng mellom oppfatningen av<br />
foreldrenes regler for bruk av alkohol, <strong>og</strong> om unge ruser seg eller ikke. Også i denne<br />
undersøkelsen finner vi en slik klar sammenheng, se figur 24. Blant ungdommer som mener<br />
deres foreldre aldri noen gang vil la dem få bruke alkohol har 90 % ikke vært beruset <strong>og</strong> 5%<br />
vært beruset mer enn 4 ganger i løpet av de siste 6 månedene. Blant de som oppfatter at<br />
foreldrene mener de ikke skal drikke alkohol før fylte 18 år, har 77 % ikke vært beruset <strong>og</strong> 5%<br />
vært beruset mer enn 4 ganger i løpet av de siste 6 månedene. Blant de som mener foreldrene<br />
lar dem gjøre som de vil, har 29 % ikke vært beruset <strong>og</strong> 57% vært beruset mer enn 4 ganger<br />
siste 6 måneder. Tallene gjelder begge kjønn <strong>og</strong> begge klassetrinn.<br />
Prosent<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
90<br />
77<br />
Figur 24. Foreldreregler <strong>og</strong><br />
ruserfaring.<br />
51<br />
16<br />
29<br />
Ikke vært beruset<br />
5<br />
5<br />
7<br />
40<br />
57<br />
Vært beruset mer<br />
enn 4 ggr<br />
Får aldri noen<br />
gang bruke<br />
alkohol<br />
Får ikke bruke<br />
alkohol før 18 år<br />
Får ikke bruke<br />
alkohol før 16 år<br />
Kommer an på<br />
min oppførsel<br />
Kan gjøre som<br />
jeg vil<br />
Hvis ungdom får alkohol av foreldrene sine, i hvilke sammenhenger skjer det? I 8. klasse oppgir<br />
ca 12% av elevene å få servert alkohol hjemme ved spesielle anledninger, her er det ingen<br />
forskjell mellom gutter <strong>og</strong> jenter. I 10. klasse er denne andelen øket til 18% for gutter <strong>og</strong> 21% for<br />
jenter. Altså sier omtrent en av fem elever i 10. klasse at de får servert alkohol hjemme av sine<br />
foreldre. I 2008 var det over en av fire som fikk, så <strong>og</strong>så her ser vi en klar forbedring. Av de som<br />
får alkohol, får de fleste bare servert av <strong>og</strong> til, mens en liten andel får det ofte. Av de som aldri<br />
får servert alkohol, har 20% vært tydelig beruset siste halvår, mens 48% av de som av <strong>og</strong> til får<br />
servert alkohol, <strong>og</strong> 82% av de som ofte får servert alkohol, har vært beruset siste halvår.<br />
En klart mindre andel av foreldrene, 3 % i 8. klasse <strong>og</strong> 5 % i 10. klasse, lar ungdommen få med<br />
seg alkohol på fest. Blant de som ofte får med er det 93% som har vært tydelig beruset siste<br />
halvår, <strong>og</strong> blant de som av <strong>og</strong> til får med er det 63% som har vært tydelig beruset, mens dette<br />
gjerder 23 % av dem som aldri får alkohol med seg på fest.<br />
Det er <strong>og</strong>så klar sammenheng mellom foreldreregler for når de unge skal være hjemme om<br />
kvelden <strong>og</strong> rusing: 3,6% av de som alltid hadde fast tid de skulle være hjemme hadde vært<br />
tydelig beruset fem eller flere ganger siste 6 måneder, mens dette gjaldt 5,4% av de som alltid<br />
27
hadde avtale om når de skulle være hjemme, 7,6% av de som av <strong>og</strong> til hadde avtale, <strong>og</strong> 14,1%<br />
av de som kunne komme hjem "når de selv vil".<br />
Det er klare sammenhenger mellom hvilke regler <strong>og</strong> praksis foreldrene har for sine barns bruk<br />
av alkohol, <strong>og</strong> hvor ofte barna ruser seg. Som vi skrev i forrige rapport: Bakgrunnen for<br />
foreldrenes valg av regler kan variere. En årsak kan være at foreldrene bevisst velger en<br />
”liberal” holdning til bruk av alkohol, med en overbevisning om at dette er den ”beste”<br />
holdningen å innta fordi man derved kan oppnå større grad av åpenhet <strong>og</strong> tillit, færre løgner <strong>og</strong><br />
bedre kontroll. Ved å servere barna alkohol hjemme, i trygge omgivelser, tenker de at dette gir<br />
et godt læringsgrunnlag, til ungdommen møter fristelsene på neste fest med vennene. Hvis man<br />
utstyrer dem med en flaske vin til klassefesten, er det ut fra en tanke om at de da vet hva deres<br />
barn drikker. I praksis viser det seg at denne vinflasken som oftest kommer i tillegg til det som<br />
ellers ville være tilgjengelig på festen. En mer liberal holdning til alkohol kan <strong>og</strong>så gi signal om<br />
at foreldrene tenker at det er "OK" at ungdommen drikker alkohol. En annen forklaring kan være<br />
usikkerhet hos foreldrene <strong>og</strong> frykten for å være for streng. Dette kan bidra til at de blir utydelige<br />
på hvilke regler <strong>og</strong> holdninger de faktisk ønsker å formidle til sin barn. En tredje forklaring kan<br />
ligge i vanskelige familie- <strong>og</strong> kommunikasjonsforhold. Når noen av grunnpilarene i oppdragelsen<br />
begynner å svikte, når ungdommene mer <strong>og</strong> mer drifter sin egen vei, kan det føre til at<br />
foreldrene resignerer <strong>og</strong> gir opp kontrollen.<br />
Det går helt klart fram av denne <strong>og</strong> andre undersøkelser at når foreldre er tydelige på at de ikke<br />
gir sine barn/ungdommer lov til å drikke alkohol, aldri serverer dem alkohol eller gir dem alkohol<br />
med på fest, så drikker ungdommene mindre <strong>og</strong> er sjeldnere beruset enn ungdommer som gis<br />
mer liberale regler. Denne sammenhengen er så tydelig <strong>og</strong> går igjen i så mange undersøkelser,<br />
at den bør få vesentlig betydning for tenkningen rundt forebygging av rusing blant ungdom.<br />
Noen vil fortsatt hevde at en mer aksepterende <strong>og</strong> liberal holdning der man lærer ungdom å<br />
drikke ”fornuftig”, er bedre enn å bare forby. I noen tilfeller kan det <strong>og</strong>så være at foreldre<br />
”lykkes” i dette, særlig hvis de i utgangspunktet har en nær <strong>og</strong> god relasjon der de føler seg helt<br />
trygge på at de kan stole på ungdommen. Dette vil likevel kun dreie seg om et lite mindretall. En<br />
relativt ”streng” holdning fra foreldres side synes å være avgjørende, men det vil samtidig være<br />
viktig å ha en åpen dial<strong>og</strong> med ungdommen, følge dem tett opp <strong>og</strong> være en støtte når det blir<br />
vanskelig.<br />
Helsedirektoratet gir ”fem gode råd til foreldre” i kampanjen www.settegrenser.no:<br />
- Ikke gi alkohol til ungdom under 18 år<br />
- Snakk med andre foreldre om felles mål <strong>og</strong> grenser<br />
- Tenk gjennom dine egne grenser<br />
- Vis at du bryr deg<br />
- Sett tydelige grenser<br />
28
Meninger om nærmiljøet<br />
Vi stilte spørsmål om hvilke typer tiltak for ungdom som var ønsket "i din bydel". På en liste med<br />
20 ulike tiltak ble ungdommene bedt om å krysse av om dette var ”Svært viktig”, ”Litt viktig” eller<br />
”Ikke viktig”. Resultatet er vist i tabell 2 (neste side).<br />
Også i år, som i 2006 <strong>og</strong> i 2008, viser tabellen at det ikke er så veldig store forskjeller på hvilke<br />
tiltak jenter eller gutter mener er viktige eller ikke. Det er fortsatt større enighet enn uenighet <strong>og</strong><br />
mindre utslag på typiske ”gutteinteresser” <strong>og</strong> ”jenteinteresser” enn det man gjerne hadde<br />
forventet. Det er svært små endringer fra bildet i 2008. Interessene synes svært stabile:<br />
Bedre treningsanlegg ute, idrettshall <strong>og</strong> treningsstudio var i 2006 <strong>og</strong> 2008 det som flest<br />
ungdommer, både gutter <strong>og</strong> jenter, synes var svært viktige av nye tiltak. Dette har ikke endret<br />
seg i 2010. Fortsatt er det disse tilbudene det er størst ønske om.<br />
Etter idrettsanlegg er steder hvor ungdom kan holde til, som ungdomshus, ungdomskafé eller<br />
fritidsklubb viktig for de unge. Større andel av jentene enn guttene mener ungdomskafé uten<br />
kjøpeplikt er svært viktig.<br />
Helsestasjon for ungdom er fortsatt et svært viktig tiltak for jentene, 50% svarer ’svært viktig’ <strong>og</strong><br />
37% ’litt viktig’. Blant guttene er det <strong>og</strong>så ganske mange, henholdsvis 31% <strong>og</strong> 43% som svarer<br />
’svært viktig’ <strong>og</strong> ’litt viktig’.<br />
Flertallet av guttene synes ”Ridesenter” (77%) <strong>og</strong> ”Amatørteater/revy” (68%) ikke er viktige nye<br />
tiltak i sitt nærmiljø. Tiltak som flertallet av jentene ikke synes er viktige er ”Senter for<br />
motorinteressert ungdom” (66%) <strong>og</strong> spillehall/automater” (66%).<br />
29
Tabell 2. Interesse for tilbud i nærmiljøet, prosent.<br />
Idrettshall, inneanlegg for sport<br />
Treningsstudio<br />
Bedre treningsanlegg ute<br />
(tennis, fotballbane e.l.)<br />
Fritidsklubb<br />
<strong>Ungdom</strong>skafè<br />
(uten kjøpeplikt)<br />
Helsestasjon for ungdom<br />
Et hus hvor ungdom kan holde til<br />
Øvingslokale for ungdom<br />
(rock, dans, drama e.l.)<br />
<strong>Ungdom</strong>sdiskotek<br />
Video, medieverksted<br />
Internettkafé<br />
Rampe/bane for skateboard/rollerblades<br />
Hobbyverksted<br />
(maling, tegning, håndverk, snekring e.l.)<br />
Senter for motorinteressert<br />
Bibliotek/mediatek<br />
Amatørteater/revy<br />
Spillehall/automater<br />
Et sted hvor voksne <strong>og</strong> barn kan møtes<br />
Et sted der ungdom som er interessert i dyr kan møtes<br />
Ridesenter<br />
Gutter(g)<br />
Jenter(j)<br />
Svært viktig Litt viktig Ikke viktig<br />
g 66,8 20,1 13,1<br />
j 56,8 30,3 12,9<br />
g 56,9 30,8 12,3<br />
j 64,1 29,4 6,4<br />
g 64,8 22,0 13,2<br />
j 53,8 33,5 12,7<br />
g 37,3 43,8 19,0<br />
j 38,8 44,0 17,2<br />
g 26,8 37,7 35,5<br />
j 45,8 36,6 17,6<br />
g 30,8 42,8 26,4<br />
j 50,3 36,5 13,2<br />
g 34,6 44,1 21,3<br />
j 38,3 48,6 12,8<br />
g 26,6 40,9 32,5<br />
j 35,0 51,4 13,3<br />
g 26,1 42,6 31,3<br />
j 38,5 37,3 24,2<br />
g 25,5 48,1 26,4<br />
j 14,3 49,1 36,6<br />
g 20,9 35,3 43,9<br />
j 26,6 43,5 29,9<br />
g 27,8 33,4 38,8<br />
j 13,2 41,3 45,5<br />
g 12,2 40,8 47,0<br />
j 19,2 49,3 31,5<br />
g 17,1 35,3 47,6<br />
j 6,1 27,4 66,4<br />
g 12,0 37,5 50,5<br />
j 19,4 45,0 35,6<br />
g 5,2 27,2 67,6<br />
j 11,3 43,0 45,7<br />
g 26,6 33,7 39,8<br />
j 7,0 27,4 65,6<br />
g 10,7 26,5 62,8<br />
j 12,4 31,8 55,8<br />
g 8,9 27,1 64,0<br />
j 17,5 36,3 46,2<br />
g 3,7 19,0 77,3<br />
j 12,6 28,1 59,3<br />
30
Spill<br />
Som i 2008 har vi stilt noen spørsmål om spillaktiviteter. Vi har spurt både om dataspill <strong>og</strong><br />
pengespill.<br />
Figur 25. Dataspill, 8. klasse.<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Gutter<br />
Jenter<br />
Spilt dataspill<br />
Oftest offline<br />
Oftest online<br />
Ikke siste mnd.<br />
Av <strong>og</strong> til<br />
Under 1 time<br />
1-2 timer<br />
3-4 timer<br />
Over 4 timer<br />
Stiftelsen <strong>Bergen</strong>sklinikkene, 2010<br />
Figur 26. Dataspill, 10. klasse.<br />
Prosent<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Gutter<br />
Jenter<br />
Spilt dataspill<br />
Oftest offline<br />
Oftest online<br />
Ikke siste mnd.<br />
Av <strong>og</strong> til<br />
Under 1 time<br />
1-2 timer<br />
3-4 timer<br />
Over 4 timer<br />
Stiftelsen <strong>Bergen</strong>sklinikkene, 2010<br />
De aller fleste elevene har spilt dataspill (figur 25 <strong>og</strong> 26). I 8. klasse har omtrent to tredeler<br />
oftest spilt spill online (dvs. på internett eller via nettverk), mens en tredel oftest har spilt offline.<br />
For 10. klasse er bildet at nesten 80% av guttene oftest har spilt online, mens nesten 60% av<br />
jentene oftest har spilt offline. Jenter i 10. er <strong>og</strong>så de som spiller minst, over 43% har ikke spilt<br />
siste måneden, <strong>og</strong> under sju prosent har spilt tre eller flere timer den siste måneden. Gutter i 8.<br />
<strong>og</strong> 10. har et ganske likt spilleomfang på data. Nesten 11% av guttene i 8. klasse har spilt mer<br />
enn fire timer siste måned, mens dette gjelder nesten 10% av guttene i 10. klasse.<br />
31
Figurene 27 <strong>og</strong> 28 viser situasjonen når det gjelder pengespill. Guttene på begge trinn spilte<br />
mer enn jentene, <strong>og</strong> begge kjønn på tiende trinnet spilte mer enn tilsvarende kjønn på åttende<br />
trinnet.<br />
Figur 27. Pengespill, 8. klasse. Alle skoler<br />
Prosent<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Gutter<br />
Jenter<br />
Spilt pengespill<br />
Spiller ikke<br />
Ikke månedlig<br />
1 g pr mnd<br />
2.3 ggr/mnd<br />
1-4 ggr/uke<br />
Daglig<br />
Stiftelsen <strong>Bergen</strong>sklinikkene, 2010<br />
Figur 28. Pengespill, 10. klasse.<br />
Prosent<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Gutter<br />
Jenter<br />
Spilt pengespill<br />
Spiller ikke<br />
Ikke månedlig<br />
1 g pr mnd<br />
2.3 ggr/mnd<br />
1-4 ggr/uke<br />
Daglig<br />
Stiftelsen <strong>Bergen</strong>sklinikkene, 2010<br />
De aller fleste (95% i 8. klasse <strong>og</strong> 91% i 10 klasse) spilte ikke i det hele tatt, eller sjeldnere enn<br />
en gang i måneden. Et mindre antall på begge klassetrinn oppga at de spilte pengespill ukentlig<br />
eller oftere. Det ble <strong>og</strong>så spurt om de hadde opplevd problemer på skolen på grunn av dataeller<br />
pengespill, i form av å ha mistet timer eller dager på skolen, eller fått dårligere karakterer.<br />
Kjønns- <strong>og</strong> aldersforskjellen er stor: Tolv prosent av gutter i 10. klasse bekrefter slike problemer<br />
mot under to prosent av jentene på dette trinnet. I 8. klasse var tilsvarende prosenter ti for<br />
guttene <strong>og</strong> to for jentene.<br />
32
Skulking<br />
Figur 29 viser omfanget av skulk den siste måneden, mens figur 30 viser skulk det siste året. En<br />
del av de som ikke var til stede på skolen på undersøkelsesdagen (<strong>og</strong> dermed ikke deltok i<br />
undersøkelsen) ville sannsynligvis bidratt til noe høyere tall for skulking.<br />
Figur 29. Skulk siste måned.<br />
100<br />
8.kl.jenter 8.kl.gutter 10.kl.jenter 10.kl.gutter<br />
90<br />
80<br />
70<br />
Prosent<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Ikke<br />
Enkelttimer<br />
1 dag<br />
2 dager<br />
3-4 dager<br />
5-6 dager<br />
7-10 dager<br />
Mer enn 10<br />
Stiftelsen <strong>Bergen</strong>sklinikkene, 2010<br />
Figur 30. Skulk siste år.<br />
100<br />
8.kl.jenter 8.kl.gutter 10.kl.jenter 10.kl.gutter<br />
90<br />
80<br />
70<br />
Prosent<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Ikke<br />
Enkelttimer<br />
1 dag<br />
2 dager<br />
3-4 dager<br />
5-6 dager<br />
7-10 dager<br />
Mer enn 10<br />
Stiftelsen <strong>Bergen</strong>sklinikkene, 2010<br />
Det er noe mindre andel blant guttene i 8. klasse som oppgir å ha skulket enn det var i 2008,<br />
andelen blant jentene er uendret. For tiende trinnet er det noe mindre skulk både blant guttene<br />
<strong>og</strong> jentene. Under fem prosent av begge kjønn i 10. klasse hadde skulket mer enn ti ganger<br />
siste året, mens i 2008 gjaldt dette fem prosent av jentene <strong>og</strong> 10% av guttene.<br />
33
Vi ser <strong>og</strong>så nå en ganske sterk sammenheng mellom skulking <strong>og</strong> rusing på alkohol (figur 31 <strong>og</strong><br />
32). Blant elevene som hadde skulket 10 dager eller mer siste måned, hadde 22% ikke vært, <strong>og</strong><br />
78% vært tydelig beruset. Blant dem som ikke hadde skulket siste måned var det 84% som ikke<br />
hadde vært tydelig beruset siste måneden, <strong>og</strong> 16% som hadde vært det.<br />
Figur 31. Andel ikke beruset <strong>og</strong> beruset<br />
innenfor de ulike gradene av skulk siste måned.<br />
90<br />
80<br />
70<br />
Prosent<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
Ikke skulk<br />
Enkelttimer<br />
1 dag<br />
2 dager<br />
3-4 dager<br />
5-6 dager<br />
7-10 dager<br />
Mer enn 10<br />
10<br />
0<br />
Ikke vært beruset<br />
Vært beruset<br />
Stiftelsen <strong>Bergen</strong>sklinikkene, 2010<br />
Figur 32. Sammenheng mellom skulk siste år<br />
<strong>og</strong> egen rusing siste 6 måneder.<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
Prosent<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
Ikke skulk<br />
Enkelttimer<br />
1 dag<br />
2 dager<br />
3-4 dager<br />
5-6 dager<br />
7-10 dager<br />
Mer enn 10<br />
0<br />
Ikke beruset<br />
Beruset<br />
Stiftelsen <strong>Bergen</strong>sklinikkene, 2010<br />
Når vi ser på skulk siste år, er det blant de som hadde skulket ti dager eller mer 59 prosent som<br />
hadde vært tydelig beruset siste seks måneder, mens det var bare 12 prosent av de som ikke<br />
hadde skulket som hadde vært så beruset.<br />
34
Kjøring i påvirket tilstand<br />
Siden 2009 har vi i ungdomsundersøkelser tatt med spørsmål om bruk av motorkjøretøy når en<br />
har drukket alkohol. Vi spør om holdninger til å kjøre når en er påvirket av alkohol, holdninger til<br />
å være passasjer når sjåføren har drukket, <strong>og</strong> om en kjenner noen som har kjørt i beruset<br />
tilstand. Figurene 33 <strong>og</strong> 34 viser at det store flertallet av ungdommene har klare holdninger mot<br />
å kjøre når en har drukket, <strong>og</strong> mot å sitte på hvis sjåføren har drukket.<br />
Figur 33. Det er greit å kjøre når en har<br />
drukket alkohol<br />
Prosent<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Helt enig Litt enig Litt uenig Helt uenig<br />
8. jenter<br />
8. gutter<br />
10. jenter<br />
10. gutter<br />
Stiftelsen <strong>Bergen</strong>sklinikkene, 2010<br />
Figur 34. Det er greit å sitte på når<br />
sjåføren har drukket alkohol<br />
Prosent<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Helt enig Litt enig Litt uenig Helt uenig<br />
8. jenter<br />
8. gutter<br />
10. jenter<br />
10. gutter<br />
Stiftelsen <strong>Bergen</strong>sklinikkene, 2010<br />
35
Figur 35 viser andelen som oppgir at de kjenner noen som har kjørt motorkjøretøy når de har<br />
vært beruset. En andel på nesten femti prosent av jentene <strong>og</strong> i underkant av førti prosent av<br />
guttene i 10 klasse sier de kjenner noen som har kjørt i beruset tilstand. Dette er 10-15% lavere<br />
enn i kommunene Etne, Fitjar, Lindås, Meland, Odda <strong>og</strong> Stord, som vi har sammenliknbare tall<br />
fra. Likevel er det såpass høyt at det er urovekkende. Det er sannsynlig at det er flere som kan<br />
tenke på de samme personene som har kjørt beruset, men dette er elever fra ni forskjellige<br />
skoler i forskjellige bydeler, slik at denne effekten i <strong>Bergen</strong> trolig er betydelig lavere enn i<br />
distriktskommunene.<br />
Figur 35. Kjenner ungdommer som har<br />
kjørt når drukket<br />
Prosent<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Ja<br />
Nei<br />
8. jenter<br />
8. gutter<br />
10. jenter<br />
10. gutter<br />
Stiftelsen <strong>Bergen</strong>sklinikkene, 2010<br />
36
OPPSUMMERING<br />
Alkohol<br />
Gjennomsnittlig debutalder for pils blant de vel halvparten av 10. klassingene som har debutert<br />
har holdt seg stabilt på ca. 14 år, <strong>og</strong> var i 2010 14,2 år. Andelen unge som var avholdende fra<br />
alkohol eller bare hadde smakt noen ganger er den høyeste vi har sett til nå. Andelen som<br />
bruker alkohol hver uke er gått ned for alle, bortsett fra for jenter i 8. klasse. Andelen som har<br />
drukket 1-3 ganger i måneden eller oftere er uforandret for 8. klasse, men gått klart ned for<br />
begge kjønn på 10. klassetrinn.<br />
Når det gjelder bruk av de enkelte alkoholtyper, ser vi et mer positivt bilde for begge kjønn på<br />
begge trinn, enten ved at det er en større andel som ikke drikker, eller at det er en mindre andel<br />
som drikker ofte, eller begge deler, både når det gjelder pils, rusbrus/cider, vin <strong>og</strong> brennevin.<br />
Blant jenter er det økning i andelene som ikke har drukket for alle alkoholtypene, <strong>og</strong> blant<br />
guttene en nedgang i andelene som hadde drukket ofte for alle sortene alkohol..<br />
Øl er den alkoholtypen som brukes oftest, <strong>og</strong> blant 10. klassingene var det 6% jenter <strong>og</strong> 15%<br />
gutter som hadde drukket 2 liter eller mer siste gang de drakk øl, mot 12 <strong>og</strong> 24% i 2008.<br />
En større andel enn i 2008, av både gutter <strong>og</strong> jenter, <strong>og</strong> på begge klassetrinn, hadde ikke vært<br />
tydelig beruset siste halvår. Og for guttene på begge alderstrinn ser vi <strong>og</strong>så en nedgang i<br />
andelen som ofte hadde vært tydelig beruset. Denne utviklingen er svært tydelig når vi ser i<br />
forhold til bildet i 1999.<br />
Omfanget av alkoholrelaterte vansker var i 2008 nesten halvert sammenlignet med situasjonen i<br />
2006, <strong>og</strong> er i 2010 enda lavere. Dette funnet gjenspeiler nedgangen andelen tydelig berusede<br />
ungdommer.<br />
Tobakk<br />
Det er fremdeles 96% av ungdommene i 8. klasse som ikke røyker, i 1999 var det tilsvarende<br />
tallet ca 74%. Den positive utviklingen fortsetter på 10. klassetrinnet der 85% nå er ikkerøykere,<br />
mot 82% i 2008, <strong>og</strong> ca. 57% i 1999. Andelen dagligrøykere er halvert mer enn to<br />
ganger i løpet av 11 år. Tidligere har det vært et flertall av jenter blant dagligrøykerne, denne<br />
kjønnsforskjellen er nå helt borte.<br />
Det er fremdeles en sterk sammenheng mellom daglig røyking <strong>og</strong> å ha vært tydelig beruset på<br />
alkohol.<br />
37
Bruk av snus blant 8. klassinger har holdt seg stabilt lav (< 10%) siden 1999. På 10.<br />
klassetrinnet var det derimot en betydelig økning fra 1999 til 2008, fra 20 til 31% blant guttene<br />
<strong>og</strong> fra 2 til 20% blant jentene. Andelen dagligsnusere på 10. klassetrinn har gått litt ned fra<br />
2008 til 2010 for begge kjønn.<br />
Andre <strong>rusmidler</strong><br />
På 8. klassetrinnet er det ca 9% av ungdommene som har prøvd andre typer <strong>rusmidler</strong> eller<br />
stoffer, inkludert beroligende/søvnfremmende <strong>og</strong> sterke smertestillende medikamenter, mens<br />
dette gjaldt 14% av guttene <strong>og</strong> 13% av jentene på 10. trinnet. Tallene er mye lavere enn 2008<br />
av to grunner. For det første spurte vi annerledes <strong>og</strong> om andre smertestillende medikamenter i<br />
2010 enn i 2008. For det andre ser vi en reell nedgang for alle de narkotiske stoffene, samt<br />
sniffing.<br />
For illegale narkotiske stoffer ser vi en nedgang fra 2008 for begge kjønn på 8. trinnet. Svært få<br />
har brukt GHB/GBL. På 10. trinnet er <strong>og</strong>så bildet en nedgang i andelene som har brukt slike<br />
stoffer. Ca. en prosent oppgir å ha brukt GHB/GBL. Cannabis (hasj eller marihuana) er det<br />
illegale rusmiddelet som størst andel oppgir å ha brukt noen gang. Dette gjelder 0,7% (i<br />
underkant av tre prosent i 2008) for guttene <strong>og</strong> knapt to prosent (uendret fra 2008) for jentene i<br />
8. klasse, <strong>og</strong> omtrent åtte prosent (nesten 13% i 2008) av guttene <strong>og</strong> sju prosent (uendret fra<br />
2008) av jentene i 10. klasse.<br />
Rus, fritid <strong>og</strong> skole<br />
Det er vanskelig å finne en generell <strong>og</strong> tydelig sammenheng mellom det å ha en organisert<br />
fritidsaktivitet <strong>og</strong> omfanget av beruselse. Det er en svak tendens til sammenheng for jenter, slik<br />
at de som er med i aktiviteter i mindre grad har vært ofte beruset, <strong>og</strong> har en større andel som<br />
ikke har vært beruset.<br />
Over 90% av både guttene <strong>og</strong> jentene, på begge klassetrinn, liker seg på skolen, enten ganske<br />
godt eller veldig godt. <strong>Ungdom</strong> med ruserfaring finner vi både blant de som trives, <strong>og</strong> blant de<br />
relativt få som mistrives. Men det er en sammenheng for gutter på 10. klassetrinn hvor 64% av<br />
de som liker seg på skolen ikke har vært tydelig beruset siste halvår, mens dette gjelder 46% av<br />
de som ikke liker seg på skolen. Blant de som ikke liker seg på skolen i 10. klasse er det 25%<br />
gutter som har vært beruset fem ganger eller flere, mens dette gjelder åtte prosent av guttene<br />
som liker seg på skolen.<br />
Hva venner gjør har stor betydning for om en selv drikker seg beruset eller ikke. Nittiåtte prosent<br />
av de som har ingen eller nesten ingen venner som har vært beruset har selv ikke vært beruset.<br />
Blant de som har en venneflokk hvor nesten alle har vært beruset, har 81% selv vært beruset.<br />
Flertallsmisforståelsen viser <strong>og</strong>så en sammenheng: En del tror at "alle andre" ruser seg mer<br />
enn det de faktisk gjør, <strong>og</strong> disse er oftere tydelig beruset selv.<br />
38
Foreldre<br />
Vi finner en tydelig sammenheng mellom hvilke regler <strong>og</strong> praksis foreldrene har for sine barns<br />
bruk av alkohol, <strong>og</strong> hvor ofte barna ruser seg. Blant ungdommer som mener deres foreldre aldri<br />
noen gang vil la dem få bruke alkohol har 90 % ikke vært beruset <strong>og</strong> 5% vært beruset mer enn<br />
4 ganger i løpet av de siste 6 månedene. Blant de som oppfatter at foreldrene mener de ikke<br />
skal drikke alkohol før fylte 18 år, har 77 % ikke vært beruset <strong>og</strong> 5% vært beruset mer enn 4<br />
ganger i løpet av de siste 6 månedene. Blant de som mener foreldrene lar dem gjøre som de vil,<br />
har 29 % ikke vært beruset <strong>og</strong> 57% vært beruset mer enn 4 ganger siste 6 måneder.<br />
De fleste får aldri eller bare sjeldent alkohol hjemme eller med seg på fest. Blant ungdom på<br />
10.trinn som får servert alkohol hjemme av sine foreldre, har en større andel vært beruset siste<br />
halvår, enn blant de som ikke får servert alkohol hjemme. Også blant de få som får med seg<br />
alkohol til fest, har flere vært tydelig beruset enn blant de som ikke får med alkohol hjemmefra.<br />
Spill<br />
Over 95% av begge kjønn, på begge klassetrinn, har spilt et eller annet dataspill, de fleste web-<br />
/onlinespill av ulike slag. Gutter spiller mer på skjerm enn jentene. Omtrent ti prosent av<br />
guttene bruker mer enn 4 timer daglig på denne aktiviteten, mot omtrent fire % av jentene. Vi<br />
ser interesseforskjellen <strong>og</strong>så når det gjelder ønsker om aktiviteter i nærmiljøet; det er stort sett<br />
gutter som ønsker spillehall/automater.<br />
Pengespill forekommer relativt sjeldent, under ti prosent i 8. klasse <strong>og</strong> ca. ti prosent i 10. klasse<br />
spilte månedlig eller oftere. Det er veldig få som spiller pengespill daglig.<br />
Når det gjelder å ha opplevd problemer på skolen på grunn av data- eller pengespill, i form av<br />
mistet timer eller dager på skolen, eller fått dårligere karakterer, var kjønnsforskjellen stor: Tolv<br />
prosent av guttene i 10. klasse <strong>og</strong> ti prosent av guttene i 8. klasse bekrefter slike problemer, mot<br />
bare to % av jentene.<br />
Skulk<br />
Noe større andel gutter enn jenter hadde skulket på begge klassetrinn. Det var en klar<br />
sammenheng mellom skulking <strong>og</strong> å ha vært tydelig beruset, både når det gjaldt skulking siste<br />
måned <strong>og</strong> skulking siste år: En mye større andel av de som hadde skulket ofte hadde vært<br />
tydelig beruset.<br />
Kjøring i påvirket tilstand<br />
På tross av at de fleste hadde klare holdninger mot å kjøre motorkjøretøy i påvirket tilstand, <strong>og</strong><br />
mot å sitte på når sjåføren hadde drukket alkohol, var det nesten femti prosent av jentene <strong>og</strong> i<br />
underkant av førti prosent av guttene i 10 klasse som sier de kjenner noen som har kjørt i<br />
beruset tilstand. Selv om dette er 10-15% lavere enn i kommunene Etne, Fitjar, Lindås, Meland,<br />
Odda <strong>og</strong> Stord, som vi har sammenliknbare tall fra, er det såpass høyt at det er svært<br />
urovekkende.<br />
39
REFERANSER<br />
Iversen, E., Skutle, A., Bolstad, A. & Knoff, R.V. (2008) <strong>Ungdom</strong> <strong>og</strong> <strong>rusmidler</strong> i <strong>Bergen</strong> 2008. En<br />
undersøkelse i <strong>Bergen</strong> kommune om 8. klassingers <strong>og</strong> 10. klassingers bruk av <strong>rusmidler</strong>.<br />
Forsknings- <strong>og</strong> dokumentasjonsavdelingen, Stiftelsen <strong>Bergen</strong>sklinikkene.<br />
Skutle, A., Bolstad, A. & Iversen, E. (2002) <strong>Ungdom</strong> <strong>og</strong> <strong>rusmidler</strong> 2002. En undersøkelse i<br />
<strong>Bergen</strong> kommune om 8. klassingers <strong>og</strong> 10. klassingers bruk av <strong>rusmidler</strong>. Forsknings- <strong>og</strong><br />
dokumentasjonsavdelingen, Stiftelsen <strong>Bergen</strong>sklinikkene.<br />
Skutle, A., Iversen, E. & Bolstad, A. (2004) <strong>Ungdom</strong> <strong>og</strong> <strong>rusmidler</strong> 2004. En undersøkelse i<br />
<strong>Bergen</strong> kommune om 8. klassingers <strong>og</strong> 10. klassingers bruk av <strong>rusmidler</strong>. Forsknings- <strong>og</strong><br />
dokumentasjonsavdelingen, Stiftelsen <strong>Bergen</strong>sklinikkene.<br />
Skutle, A., Iversen, E., Bolstad, A. & Knoff, R.V. (2006) <strong>Ungdom</strong> <strong>og</strong> <strong>rusmidler</strong> 2006. En<br />
undersøkelse i <strong>Bergen</strong> kommune om 8. klassingers <strong>og</strong> 10. klassingers bruk av <strong>rusmidler</strong>.<br />
Forsknings- <strong>og</strong> dokumentasjonsavdelingen, Stiftelsen <strong>Bergen</strong>sklinikkene.<br />
Skutle, A., Iversen, E. & Sletteland, N. (1999) <strong>Ungdom</strong> <strong>og</strong> <strong>rusmidler</strong> juni 1999. En undersøkelse<br />
i <strong>Bergen</strong> kommune om 8. klassingers <strong>og</strong> 10. klassingers bruk av <strong>rusmidler</strong>. Forsknings- <strong>og</strong><br />
dokumentasjonsavdelingen, Stiftelsen <strong>Bergen</strong>sklinikkene.<br />
40
ISBN 978-82-8224-025-3