FFIs-historie-nr11.indd - Forsvarets forskningsinstitutt
FFIs-historie-nr11.indd - Forsvarets forskningsinstitutt
FFIs-historie-nr11.indd - Forsvarets forskningsinstitutt
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
6<br />
En av de første lasere på FFI.<br />
som fikk frem speil med samme refleksjonsegenskaper<br />
over hele speilarealet, ble<br />
utviklet på Avd E av Christian Holm og Erling<br />
Skogen på 1960-tallet, primært for å lage<br />
effektive optiske filtre for Penguinsøkeren.<br />
Laserspeilene ble gjerne laget for en eneste<br />
bølgelengde, noe som gjorde strukturen<br />
relativt enkel. Lavindeksmaterialer var<br />
gjerne fluorider (magnesiumfluorid, kryolitt<br />
(natriumaluminiumfluorid)) og høyindeksmaterialene<br />
oksyder (SiO 2<br />
, TiO 2<br />
, ZrO 2<br />
). Etter<br />
hvert ble det viktig å få til speil som tålte<br />
høy effekt og energi, dvs. lave optiske tap,<br />
lave spenninger og evne til å tåle ekstreme<br />
temperaturendringer. Holm lagde et enestående<br />
og legendarisk høyeffektspeil med TiO 2<br />
(en krystallform som kalles rutil og har en<br />
brytningsindeks på 2,6) og radioaktivt (αpartikler)<br />
thoriumfluorid.<br />
Hologram på optisk bord av<br />
Alta-skifer<br />
“Det første skikkelige optiske bordet vi<br />
hadde, var en svart plate av Alta-skifer, som<br />
veide ca. 400 kg”, forteller Lund. ”Vi la den<br />
på et laboratoriebord i kjelleren på Avd E.<br />
Bordet sto på en treramme, og under denne<br />
la vi fire oppumpede bilslanger for å avkople/<br />
dempe vibrasjoner i huset (heisen, gangtrafikk<br />
etc.). På dette bordet lagde vi, i 1963<br />
eller 1964, som del av diplomoppgaven til<br />
Jon Anders Aas, kanskje det første hologrammet<br />
i Norge. Scenen var en gruppe<br />
hvite terninger – et typisk hologramobjekt.<br />
Vi brukte en HeNe laser (ca. en milliwatt)<br />
og en Kodakfilm (glassplate) med hastighet<br />
på 0,002 ASA. Oppløsningen var tilsvarende<br />
god, 2000 linjer pr millimeter, minst. Vi startet<br />
eksponeringen ca. kl 2100 om kvelden,<br />
listet oss ut og slo av laseren først neste<br />
morgen. Resultatet ble nesten perfekt. Vi<br />
hadde svært mye glede av det hologrammet.”<br />
Arbeid med laser avstandsmåler<br />
starter<br />
Arbeid med å utvikle en avstandsmåler ble<br />
initiert i 1965. Det fantes da prototyper for<br />
ulike militære anvendelser under utvikling i<br />
mange land, men veien frem til et brukbart<br />
operativt system, godkjent av alle relevante<br />
instanser, er alltid svært lang og kronglete,<br />
men det skremte ikke Tycho. Norges fortrinn<br />
var at vårt byråkrati nok var bitte lite sammenlignet<br />
med våre “konkurrenters”.<br />
Høsten 1964 deltok Lund på en IEE-konferanse<br />
i London: “Lasers and their applications”.<br />
Firmaet Barr & Stroud presenterte<br />
sin “bærbare” avstandsmåler. Den veide ca.<br />
20 kg (pluss energiforsyning/batterier) og<br />
Fra <strong>Forsvarets</strong> <strong>forskningsinstitutt</strong>s <strong>historie</strong>