FFIs-historie-nr11.indd - Forsvarets forskningsinstitutt
FFIs-historie-nr11.indd - Forsvarets forskningsinstitutt
FFIs-historie-nr11.indd - Forsvarets forskningsinstitutt
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
32<br />
fremstilt ved HAFO (Institut för halvledarforskning)<br />
i Sverige, men disse detektorene<br />
mistet sitt vakuum i løpet av få uker. Vi bestilte<br />
også en detektor fra Texas Instruments<br />
til den uhyrlige sum av 7000 kroner. Jeg<br />
hentet klenodiet på Tollpostkontoret, men<br />
stemningen sank dramatisk da den sprakk<br />
ved første nedkjøling. Jæger ble umiddelbart<br />
informert om dette. Han tok det hele meget<br />
rolig og sa bare at disse problemene må vi<br />
tydeligvis selv finne ut av.”<br />
Detektorelement for Mk1-detektor på safirsubstrat<br />
klar for montering i termosflaske.<br />
halvleder i mellomrommene. Etter dypping i<br />
et etsebad ble mellomrommene etset vekk<br />
og en sto igjen med 40-50 elementer med<br />
meget nøyaktig kantdefinisjon etter at fotoresisten<br />
var vasket vekk.<br />
Alle prosesser for fremstilling av elementer<br />
som krevde ekstra rene forhold foregikk på<br />
“Renlab’en”.<br />
Utvikling av termosflasken<br />
”Vi følte nå at vi behersket prosessene med<br />
fremstilling av selve detektorelementet”,<br />
sier Sunde. ”Det neste hovedproblemet var<br />
derfor å utvikle en egnet termosflaske, slik<br />
at detektorelementene kunne kjøles til ca.<br />
–190°C.”<br />
For å lage en komplett detektor må en<br />
beherske teknikken med å sammenføye glass<br />
og metall. Glass ble valgt som hovedmateriale<br />
i termosflasken fordi det lett lar seg<br />
forme og har lav varmeledningsevne, noe<br />
som er viktig når detektorelementene skal<br />
kjøles. Metall brukes som bunn i termosflasken<br />
for å sikre god termisk ledning mellom<br />
kjølevæsken og detektorelementet, dessuten<br />
blir elektriske ledninger fra elementet, som<br />
ligger i vakuum inne i termosflasken, ført ut<br />
gjennom glassveggen.<br />
Det ble tidlig på 1960-tallet utviklet glasstyper<br />
og metallegeringer som hadde nær lik<br />
termisk utvidelseskoeffisient over et stort<br />
temperaturområde. Glasset og metallet sammenføyes<br />
ved temperaturer nær 1000°C og<br />
Ved FFI var det ved dette tidspunktet ingen<br />
som hadde den nødvendige kunnskap om<br />
de forskjellige teknologiene som trengtes<br />
til dette utviklingsarbeidet. Termosflasken<br />
kunne i prinsippet lages hovedsakelig i metall<br />
eller ved en kombinasjon av glass og metall.<br />
Den siste måten ble valgt, ikke minst fordi<br />
instituttet hadde en meget god teknisk glassblåser,<br />
Jan Knudsen. Knudsen kunne bare<br />
norsk, noe som plaget ham fordi han gjerne<br />
ville sette seg inn i faglitteraturen. Sunde<br />
fant frem aktuelle artikler og oversatte for<br />
ham, og Knudsen var rask til å nyttiggjøre<br />
seg nye kunnskaper.<br />
”Siden vi selv ikke hadde erfaring med fremstilling<br />
av termosflasker, spionerte vi først<br />
litt på hvordan andre hadde løst problemet”,<br />
sier Sunde. ”I en prototypsøker hadde vi<br />
en tid benyttet InSb-dioder som detektorer,<br />
Jan Knudsen på glassteknologisk laboratorium.<br />
Utgassing av kovarmetall før sammenføyning<br />
til glass.<br />
Fra <strong>Forsvarets</strong> <strong>forskningsinstitutt</strong>s <strong>historie</strong>