SMITTEVERNPLAN FOR OSLO April 2012 - Sykehjemsetaten
SMITTEVERNPLAN FOR OSLO April 2012 - Sykehjemsetaten
SMITTEVERNPLAN FOR OSLO April 2012 - Sykehjemsetaten
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>SMITTEVERNPLAN</strong> <strong>FOR</strong> <strong>OSLO</strong><br />
<strong>April</strong> <strong>2012</strong>
2<br />
Innholdsfortegnelse<br />
I. BAKGRUNN 5<br />
1.1 Innlednin2 5<br />
1.2 Definisjoner 5<br />
1.3 Lovverk m.v. 6<br />
1.3.1 Nasjonalt re2elverk 6<br />
1.3.2 Internasjonale bestemmelser 7<br />
1.3.3 Nærmere om kommunale vedtak 7<br />
2. NORMALSITUASJONEN 9<br />
2.1 Befolkningen 9<br />
2.2.1 Smittevernoverlegen og bydelenes smittevernleger 9<br />
2.2.2 Fagråd for smittevem 9<br />
2.2.3 Ressurser i bydelene 10<br />
2.2.4 Andre kommunale ressurser 10<br />
2.2.5 Andre ressurser i Oslo 11<br />
2.3 Institusjonshy2iene 12<br />
2.3.1 Infeksjonskontrollprogram for sykehjern 12<br />
2.3.2 Samarbeid med spesialisthelsetjenesten 12<br />
2.3.3 Overvåking av infeksjoner i sykehjem 13<br />
2.3.4 Isolat i sykehjem 13<br />
2.3.5 Meticillinresistente Slaphylocoecus Aureus (MRSA) i kommunale institusjoner 13<br />
2.4 Vaksinasjonsdekning i Oslo 13<br />
2.4.1 Basisvaksinasjonsproltrammet 13<br />
2.4.2 Andre vaksiner 14<br />
2.4.3 Vaksinasjon ved utbrudd av smittsom sykdom 15<br />
2.5 Overvåking av smittsomme sykdommer 15<br />
2.6 Behandling av smittsom sykdom 16<br />
2.7 Forekomst av smittsomme sykdommer i Oslo 16<br />
2.7.1 Gencrelt 17<br />
2.7.2 Seksuelt overforte infeksjoner (S01) 17<br />
2.7.3 Sykdommer som smitter ved sproytemisbruk 18<br />
2.7.4 Mage-tarm-infeksjoner 19<br />
2.7.5 Sykdommer som skyldes dråpesmitte<br />
2.7.6 Meticillinresistente gule stafylokokker (MRSA) 24<br />
2.8 Miljorettet helsevern og smittevern 25<br />
2.8.1 Drikkevann 25<br />
2.8.2 Næringsmidler 25<br />
2.8.3 Avfallshåndtering —smittefarlig avfall 25<br />
2.8.4 Skadedyrkontroll 25<br />
2.8.5 Hygienekrav for frisor-, hudpleie-, tatoverings- og hulltakingsvirksornhet m.v. 26<br />
2.8.6 Tiltak mot legionallasykdom 26<br />
2.9 Revidering av srnittevernplanen 26<br />
Smiuevernplan for Oslo april <strong>2012</strong><br />
Sak: <strong>2012</strong>01309-1
3 <strong>SMITTEVERNPLAN</strong> <strong>FOR</strong> <strong>OSLO</strong> HAVN 77<br />
3.1. Lovbestemmelser 27<br />
3.1.1 Smittevernloven 27<br />
3.1.2. Det internasjonale helsereglementet 77<br />
3.1.3. IHR-forskriften 77<br />
3.2. Ressurser 78<br />
3.3. Skip med smittede personer om bord. 78<br />
3.4. Tiltak ved smittsom sykdom på skip. 79<br />
3.5 Skadedyrkontroll på skip 79<br />
4 HIV/A1DS 30<br />
4.1 Innledning 30<br />
4.2 Ansvar og organisering innen H1V-Ibrebygging 30<br />
4.3 Smitteoppsporing ved H1V/AIDS 30<br />
4.4 Ressurser i Oslo 3 I<br />
4.4.1 Primærhelsetjenesten 31<br />
4.4.2 Utenlandsreiser 37<br />
4.4.3 Skoleverket 37<br />
4.4.4 Seksjon for migrasjonshelse 33<br />
4.4.5 Pro Sentret 33<br />
4.4.6 Veferdsetaten 33<br />
4.4.7 Legemiddelassistert rehabilitering i Oslo 34<br />
4.4.9 Sex og samfunn 35<br />
4.5 Frivillige organisasjoner 35<br />
4.5.1 Helseutvalget for bedre homohelse 35<br />
4.5.2 IlivNorge 35<br />
4.5.3 Andre organisasjon i Oslo 35<br />
5 TUBERKULOSE 36<br />
5.1 Innledning 36<br />
5.2 Ansvar og organisering i tuberkuloscarbeidet 36<br />
5.2.1 Smittevernlegenes ansvar og oppgaver 36<br />
5.2.2 Tuberkulosekoordinatorer 36<br />
5.2.3 Personer med plikt til å gjennomgå tuberkulosekontroll 37<br />
5.2.4 Andre grupper med forhoyet risiko for tuberkulose 37<br />
5.2.5 Behandling av tuberkulose 38<br />
5.2.6 Beskyttelse av helsepersonell 38<br />
6 BEREDSKAP I SMITTEVERNET 39<br />
6.1 Smittevernets plass i Oslo kommunes beredskap 39<br />
6.2 Definisjoner 39<br />
6.3 Ansvar og myndighet 40<br />
6.4 Krisestab smittevern og beredskapsgruppen for smittevern i Oslo 40<br />
6.4.1 Krisestab smittevern 40<br />
6.4.2 Beredskapsgruppe for smittevern 41<br />
Smi0evernplan Oslo april <strong>2012</strong><br />
sak: <strong>2012</strong>01309-1
4<br />
6.5 Risikovurdering 42<br />
6.6 Informasjon 43<br />
6.7 Opptrappingsnivåer 43<br />
6.7.1 Nivå 1: Vanlig organisasjon 43<br />
6.7.2 Nivå 2: Omfattende utbrudd der beredskapsgruppen i Oslo innkalles 45<br />
6.7.3 Nivå 3: Krise eller katastrofe i fredstid. 45<br />
6.8 Srnittevernberedskap ved trussel om krig og ved katastrofer i krigstid (nivå 4) 48<br />
6.8.1 Kriser eller katastrofer ved kri2 eller når krig truer 48<br />
6.8.2 Owaniserim2-av smittevernarbeidet —ansvar og myndighet 48<br />
6.8.3 Smittevernberedskap i Oslo ved utbrudd av kriu/krigstrussel 48<br />
6.8.4 Praktiske tiltak ved nivå 4 49<br />
6.8.5 Informasjon ved nivå 4-utbrudd 50<br />
7 INFLUENSABEREDSKAPSPLAN <strong>FOR</strong> <strong>OSLO</strong> 52<br />
7.1. Bakgrunn 52<br />
7.1.1 Pandemifaser 53<br />
7.2. Overordnet kommunal strategi ved influensapandemi 53<br />
7.3 Ansvar og or(2anisering 54<br />
7.3.1 Smittevernoverlegens stab og krisestab i EST 55<br />
7.3.2 Beredskapsgruppen for smittevern i Oslo 55<br />
7.3.3 Krisehåndteringsteamet i Rådhuset 56<br />
7.3.4 Beredskapsgrupper i bydelene 56<br />
7.3.5 Forhold til spesialisthelsetjenesten 56<br />
7.4. Vaksinasjon og masselagring av antiviralia 56<br />
7.5 Behandling og pleie ved influensapandemi 57<br />
7.5.1 Telefontjenesten 57<br />
7.5.2 Behandling av influensasyke 57<br />
7.5.3 Retningslinjer for behandling og innleggelse i sykehus 59<br />
7.5.4 Avlastning av sykehus 59<br />
7.5.5 Etablerim2 av døgnbehandlin£z utenfor sykehus (influensasykestuer) 59<br />
7.5.6 Personale 60<br />
7.6 Dødsfall 60<br />
7.7 Informasjon 61<br />
VEDLEGG 1. AKTUELLE LOVER OG <strong>FOR</strong>SKRIFTER 62<br />
VEDLEGG 2. INFEKSJONSKONTROLLPROGRAM <strong>FOR</strong> SYKEHJEM I <strong>OSLO</strong> 62<br />
VEDLEGG 3. BIOTERRORISME 62<br />
3.1 Bioterrorisme - mornentliste 62<br />
3.2 "Pulveralarm" 64<br />
Smateverizplan for Oslo april <strong>2012</strong><br />
Sak: <strong>2012</strong>01309-1
5<br />
1 BAKGRUNN<br />
1.1 Innledning<br />
Lov om vern mot smittsomme sykdommer av 5.august 1994 nr.55 (smittevernloven) § 7-<br />
1 pålegger kommunene å utarbeide kommunal smittevernplan.<br />
I rundskriv fra Statens helsetilsyn av april 2001 (1K-4/2001) er det bestemt at kommunale<br />
smittevernplaner skal ha egne kapitler om tuberkulose og1-11V/AIDS. 1Nasjonal<br />
beredskapsplan for pandemisk influensa, sist revidert 16.februar 2006, er det angitt at<br />
kommunene skal ha beredskapsplaner, gjerne som en del av smittevernplanen, for<br />
håndtering av eventuell influensapandemi.<br />
Smittevernplanen for Oslo ble sist revidert i februar 2006. Endrirwer i re.Lelverk og behov<br />
for oppdatering av statistiske opplysninger i planen m.v. har gjort det naturlig med en<br />
revisjon i 2010. og en oppdaterin2 i april <strong>2012</strong>.<br />
Planen omfatter de tiltak og tjenester Oslo har for å forebygge smittsomme sykdommer<br />
eller motvirke at de blir overfort. Målgrupper er først og fremst politikere, plan- og<br />
helsemyndigheter, helsepersonell og teknisk-hygienisk personell.<br />
Formålet med smittevernplanen er å gjøre Oslo kommune i stand til å ivareta sine<br />
forpliktelser i smittevernarbeidet. Den omfatter kommunens arbeid for å<br />
Verne mot smittestoffer fra mennesker, dyr, varer, avfall og andre kilder<br />
Overvåke forekomsten av smittsomme sykdommer<br />
Forebygge spredning av smittsomme sykdommer<br />
Bekjempe alvorlige smittsomme sykdommer<br />
Behandle personer som er rammet av smittsom sykdom<br />
Opprettholde en beredskapsorganisasjon for smittevern<br />
Første del omtaler normalsituasjonen med særlig tanke på ansvar, organisering og<br />
epidemiologiske forhold. Andre del omtaler mer spesifikke forhold vedrorende<br />
HIV/AIDS og tuberkulose. Tredje del omtaler beredskapssituasjonen, herunder tiltak ved<br />
eventuell influensapandemi. Revidert plan av 2006 er brukt som mal.<br />
Bydelene har egne smittevernplaner som bor leses i sammenheng med byomfattende<br />
plan.<br />
1.2 Definisjoner<br />
Forstelinjetjenesten:<br />
Bydelenes helse- og omsorgstjeneste, I lelseetaten (I111,)<br />
Seksjon for migrasjonshelse. Avdeling allmennlegevakten<br />
Sin everuplaiififf Oslo anil <strong>2012</strong><br />
Sak: <strong>2012</strong>01309-1
6<br />
med Vaksinasjonspoliklinikken,<br />
Feltpleien<br />
Velferdsetaten (VEL) med<br />
Annenlinjetjenesten:<br />
Spesialisthelsetjenesten,<br />
inkludert sykehus<br />
Byomfattende saker:<br />
Smittevernoverlegen i Oslo:<br />
Smittevernlege i bydel:<br />
Kommuneoverlegen i Oslo:<br />
Bydelsoverlege:<br />
Saker som omfatter mer enn en bydel.<br />
Smittevernlege for byomfattende saker i henhold til<br />
smittevernloven § 7-2<br />
Lege som er utpekt etter smittevernloven § 7-2 for å ivareta<br />
smittevernarbeidet i den enkelte bydel<br />
Kommunelege for byomfattende saker<br />
Kommunelege for saker avgrenset til en bydel.<br />
1.3Lovverkm.v.<br />
1.3.1 Nas'onalt reuelverk<br />
Smittevernloven er den mest sentrale lov i smittevernarbeidet. Den angir rettigheter og<br />
plikter for den enkelte person som er smittet, samt for befolkningen eller deler av den;<br />
behandlende lege; andre leger og annet helsepersonell, kommuner, fylkeskommuner og<br />
helseforetak, samt enkelte andre etater.<br />
1.3.1.1 Kommunens oppgaver<br />
Kommunens oppgaver er omtalt i Smittevernloven § 7-1. Her står blant annet at<br />
kommunen skal sørge for at alle som bor eller midlertidig oppholder seg i kommunen er<br />
sikret nødvendige forebyggende tiltak, undersøkelsesmuligheter, behandling og pleie<br />
utenfor eller i institusjon med hensyn til smittsom sykdom. Videre skal kommunen ha<br />
oversikt over arten og omfanget av de smittsomme sykdommer som forekommer, drive<br />
opplysningsarbeid og sørge for at individuelt forebyggende tiltak eller andre tiltak blir<br />
satt i verk.<br />
1.3.1.2 Kommunelegens oppgaver<br />
Kommunelegens oppgaver er omtalt i Smittevernloven § 7-2. Det heter at en<br />
kommunelege skal utpekes til å utføre smittevernoppgaver, og at det skal være en<br />
stedfortreder. I store bykommuner med bydelsforvaltning skal det utpekes en lege til å<br />
utføre de oppgaver som angår hele eller store områder av kommunen<br />
(smittevernoverlege). Kommunelegen skal blant annet utarbeide forslag til<br />
smittevernplan, herunder beredskapsplan, ha oversikt over infeksjonsepidemiologiske<br />
forhold, gi informasjon og råd til befolkningen og bistå kommunen, helsepersonell og<br />
andre i arbeidet mot smittsomme sykdommer.<br />
Sininevernplan Jar Oslo april <strong>2012</strong><br />
Suk: <strong>2012</strong>01309-1
7<br />
Etter § 5-5 kan kommunelegen sammen med lege oppnevnt av regionalt helseforetak<br />
gjøre hastevedtak om tvungen legeundersokelse og kortvarig isolering i sykehus.<br />
Etter smittevernlovens § 7-2 andre ledd bokstav a er kommunelegen pålagt å lede<br />
helsetjenestens arbeid med vernet mot smittsomme sykdommer. Det innebærer at<br />
kommunelegen har det administrative ansvaret for iverksetting av kommunens vedtak på<br />
dette området (jfr. Smittevernloven. En generell innførin. Oslo: Statens helsetilsyn.<br />
1995).<br />
For oversikt over de mest relevante lover og forskrifter vedrørende smittevern vises til<br />
vedlegg I.<br />
1.3.2 Internas'onale bestemmelser<br />
International Health Regulations (IHR) angir hvordan smittsomme sykdommer av<br />
betydning for internasjonal folkehelse skal håndteres. Bestemmelsene ble sist revidert i<br />
2005 etter vedtak av World Health Assembly. I Norge foreligger IHR-forskriften (trådte i<br />
kraft 01.01.2008) som blant annet bestemmer at Nasjonalt Folkehelseinstitutt er nasjonalt<br />
IHR-kontaktpunkt og skal varsles ved mistanke om smittsom sykdom av betydnin.
8<br />
Bystyret vedtok i møte 26.april 1995, sak 276 —Utpeking av leger med oppgaver i<br />
henhold til lov om vern mot sminsomme sykdommer, å delegere sin myndighet til å utpeke<br />
leger til å ivareta byomfattende oppgaver etter smittevernloven § 7-2 til byrådet.<br />
Myndigheten ble videredelegert til byråden for eldre og bydelene ved byrådets vedtak av<br />
07.juli 1997, sak 1474. Denne myndigheten ble 01.januar 2002 overført til byråden for<br />
helse og barnevern og pr. 16.oktober 2002 til byråden for velferd og sosiale tjenester, nå<br />
byråden for helse o,(2sosiale tjenester.<br />
Bystyret vedtok i møte 16.juni 1999, sak 364 —Byon?fanende helsearheid organisering<br />
og delegasjon å overføre smittevernfunksjonen etter smittevernloven § 7-2 fra Ullevål<br />
sykehus til Helsevernetaten, nå Helse- og velferdsetaten (HEV). Byråden for eldre og<br />
bydelene utpekte den 14.mai 2001 smittevernlegen i Helsevernetaten til å ivareta de<br />
byomfattende oppgaver etter smittevernloven § 7-2. 1byrådens (VST) sak 37/2003 ble<br />
HEV gitt myndighet til å utpeke stedfortreder for smittevernoverlegen. Pr. mars 2010 er<br />
kommuneoverlegen og bydelsoverlegene i bydel 2,3 og 9 alle utpekt som stedfortredere.<br />
1juli 2009 vedtok byrådet Overordnet plan.for helsemessig og sosial beredskap i Oslo<br />
(byrådssak 1094/09, oppdatert april <strong>2012</strong>). Dette er en overordnet plan med foringer for<br />
virksomheter under Byrådsavdeling for eldre og sosial tjenester samt for Gravferdsetaten.<br />
Etter denne skal Helseetaten blant annet gjennomføre risiko- og sårbarhetsanalyse for<br />
smittsomme sykdommer, og til enhver tid ha en ajourført smittevernplan.<br />
Smiuevernplan fOr Oslo opril <strong>2012</strong><br />
Sak: <strong>2012</strong>01309-1
9<br />
2. NORMALSITUASJONEN<br />
2.1 Befolkningen<br />
Oslo hadde 586 860 innbyggere pr. 01januar 2010. Det har vært befolkningsvekst hvert<br />
år fra 1985. Fra 2009 til 2010 økte innbyggertallet med II 385 personer (2 %).<br />
januar 2009 hadde de 15 bydelene innbyggertall fra 26 020 (Grorud) til 49 058<br />
(Frogner). 152 149 personer, det vil si 26,4 % av befolkningen, hadde<br />
innvandrerbakgrunn pr. 01.januar 2009, fordelt med 19,5 % ikke-vestlige og 6,9 %<br />
vestlige. Andel ikke-vestlige innvandrere varierte fra 5,9 % i bydel Vestre Aker til 40,3 %<br />
i bydel Søndre Nordstrand.<br />
2.2.1 Smittevernoverle en o b delenes smittevernle er<br />
Smittevernoverlegen (smittevernlegen for byomfattende saker) har særlig ansvar for<br />
overvåking av smittsomme sykdommer, samt rådgivning og informasjon til bydeler og<br />
andre kommunale og offentlige etater/institusjoner, herunder sykehjem og<br />
langtidsinstitusjoner. Smittevernoverlegen er leder av kommunens beredskapsgruppe for<br />
smittevern (se kapittel 5) men har ellers ingen instruksjonsmyndighet eller overordnet<br />
funksjon overfor bydelene.<br />
Alle bydeler har smittevernlege (oftest bydelsoverlegen) og stedfortreder for denne.<br />
Plikter som er tillagt kommunelegen etter smittevernloven § 3-6 (smitteoppsporing), § 42<br />
(forbud mot utførelse av arbeid m.v.), § 4-5 (obduksjon), § 5-5 (forberedelse til tvangssak<br />
for smittevernnemnda), § 5-8 (hastevedtak) og § 7-2 (kommunelegens oppgaver) vil<br />
tilligge smittevernlegen i bydelen. Dersom det dreier seg om saker som omfatter mer enn<br />
en bydel, eller som gjelder personer uten bydelstilhørighet, vil smittevernoverlegen være<br />
rett instans. Det samme gjelder saker som gjelder havneområdet.<br />
Smittevernlegenes oppgaver i forbindelse med utbrudd vil først og fremst være<br />
informasjon og forebyggende tiltak. Informasjon gis til pasienters pårørende/nærmiljø,<br />
eventuelt media og øvrige befolkning. Forebyggende tiltak for å hindre ytterligere<br />
spredning må vurderes. Eksempler på tiltak som kan være aktuelle er vaksinasjon,<br />
prøvetaking og/eller behandling av smittekontakter og andre personer i nærmiljøet,<br />
midlertidig stenging av barnehage eller skole, avlysning av idrettsarrangernent eller<br />
russetreff Behandling av syke personer vil normalt ikke være en oppgave for<br />
smittevernlegene, men gjøres av fastlege, legevakt eller sykehus. Liste over<br />
smittevernleger med stedfortreder i bydeler og koordinatorer for smittevern i sykehus i<br />
Oslo utarbeides i HEL og oppdateres jevnlig.<br />
2.2.2 Fa råd for smittevern<br />
Dette er et rådgivende organ for smittevernlegen i saker av ikke-akutt karakter.<br />
eksempelvis håndtering av MRSA. Fagrådet består av de helsefaglige medlemmene av<br />
beredskapsgruppen for smittevern (jfr. 5.5.2) og innkalles av smittevernoverlegen ved<br />
Sminen!roplan 1OrOslo april <strong>2012</strong><br />
Sok: <strong>2012</strong>01309-1
10<br />
behov. Andre kommunale etater (eks <strong>Sykehjemsetaten</strong>) og eksterne faginstanser (eks<br />
sykehus, Folkehelseinstituttet) kan også innkalles ved behov.<br />
2.2.3 Ressurser i b delene<br />
Som nevnt har alle bydeler smittevernlege, oftest bydelsoverle2en. Alle bydeler har plikt<br />
til å ha e.(=zen srnittevernplan.<br />
Det finnes en eller flere helsestasjoner i alle bydeler. Disse tilbyr basisvaksinasjon til barn<br />
o,(2um2dom. Tuberkulintestimz av personer med plikt til tuberkulosekontroll (innvandrere<br />
m.v.), miljoundersøkelser ved tuberkulose samt oppfollzin2 av personer med tuberkulose<br />
foregår også stort sett i relziav helsestasjonene. De fleste bydeler tilbyr også<br />
reisevaksinasjon og rådgivning i regi av helsestasjon, smittevernkontor eller privat<br />
legesenter. Alle bydeler har ungdomshelsestasjoner.<br />
Fastlegene og helsestasjons- og skolehelsetjeneste er behjelpelig med informasjon og<br />
rådgivning. Hjemmetjenesten i bydel vil blant annet kunne utføre MRSA-sanerimz på<br />
hjemmetjenestens pasienter, olzer ansvarlilz for direkte observert behandling: (DOT) ved<br />
tuberkulose.<br />
2.2.4 Andre kommunale ressurser<br />
Mange pasienter med smittsomme sykdommer oppsøker HEL Avdeling<br />
allmennlegevakten og blir diagnostisert/behandlet der.<br />
Vaksinasjonspoliklinikken i HEL, srnittevernkontor i bydeler og et antall private<br />
klinikker tilbyr vaksinasjon og rådgivning for utenlandsreisende.<br />
Det finnes to byomfattende uw2dornshelsestasjoner: Helsestasjon for lesbisk, homofil,<br />
bifil og transkjønnet ung,dom på Grftnerlokka og Åpen helsestasjon for hørselshemmet<br />
um2dom i Kabelgt. 2. Sex oLzsamfunn (tidlilzere Klinikk for seksuell opplysnim2) i<br />
Trondheimsveien 2 er en stiftelse som får tilskudd fra Oslo kommune, og,som blant annet<br />
gir tilbud om rådgivnimz og diagnostikk mht. seksuelt overforbare infeksjoner til ungdom.<br />
Klinikken er et supplement til ungdomshelsestasjonene i bydelene.<br />
Seksjon for migrasjonshelse under HEL gir tilbud om generell førstegangs<br />
helseundersøkelse, inkludert undersøkelse for smittsomme sykdommer, til nyankomne<br />
flyktninger, asylsøkere, familiegjenforente og andre innvandrere fra ikke-vestlige land.<br />
Avdelimzen er plassert på Oslo universitetssykehus- (OUS) Ullevål (”2,er åpen på dalztid.<br />
Av kapasitetsgrunner prioriteres innvandrere med flyktningbakgrunn.<br />
Felttiltakene (Feltpleien) som er underlagt Velferdsetaten (VEL) er et lavterskeltilbud for<br />
rusmisbrukere. Rusmiddelmisbrukere har ofte dårlig helsetilstand, og mam2e klarer ikke å<br />
nyttiglzjøre seg det etablerte helsevesen. Feltpleien har sykepleierbemannede stasjoner i<br />
sentrum eller sentrumsnært med lege på deltid som gir helsetilbud og helseinformasjon.<br />
Det tilbys blant annet behandling av enklere infeksjoner og vaksinasjon mot hepatitt.<br />
Sminevernplan for Oslo april <strong>2012</strong><br />
Suk: <strong>2012</strong>01309-1
11<br />
Sprøyteutdelingen i Tollbugt 3 ligger under Velferdseetaten og er tilgjengelig på<br />
kveldstid. Engangssprøyter og kondomer er tilgjengelige for stoffinisbrukere, det deles<br />
også ut brosjyrer. Sprøyter er også tilgjengelige ved feltpleiestasjonene. Fra 2005 er det<br />
etablert sprøyterom i Oslo, for tiden lokalisert i Storgt 36.<br />
Vann- og avlopsetaten i kommunen har ansvaret for sikring av vannforsyningen til<br />
befolkningen. og er tilgjengelig med dounvakt.<br />
2.2.5 Andre ressurser i Oslo<br />
Frelsesarmeen har hatt gatehospital på Tøyen siden slutten av 2004. Dette skal være et<br />
tilbud til rusavhengige som trenger medisinsk døgnpleie, men på lavere nivå enn sykehus.<br />
Olafiaklinikken, Trondheimsvn. 2, ble fra 2008 en del av Hudavdelingen ved OUS-<br />
Rikshospitalet. Olafiaklinikken er en poliklinikk for seksuelt overførbare infeksjoner.<br />
Timebestilling eller henvisning er ikke nødvendig.<br />
Oslo har fire asylmottak. Refstad ankomsttransittmottak og Torshov<br />
ankomsttransittmottak har egen helsetjeneste som foretar forstegangsundersøkelse.<br />
Helsetjenesten driftes av Allmennlegevakten. Alle asylsøkere med påvist eller mistenkt<br />
tuberkulose overføres til mottak i Våler kommune til behandling er avsluttet eller<br />
mistanke om tuberkulose eventuelt avkreftet. Brenneriveien statlige mottak med 58<br />
plasser og Vogtsgate statlige mottak med 52 plasser er ordinære mottak.<br />
Mattilsynct har spesialkompetanse på mikrobiologisk undersøkelse av næringsmidler og<br />
vann og fører tilsyn med import og omsetning av næringsmidler.<br />
Oslo kommune betjenes av følgende sykehus: Oslo universitetssykehus (omfatter<br />
avdelingene Rikshospitalet. Ullevål og Aker). Lovisenberg diakonale sykehus.<br />
Diakonhjemmet sykehus og Akershus universitetssykehus. Sykehusene dekker<br />
lokalsykehusfunksjonene innenfor egen sektor.<br />
Akershus universitetssykehus er område- og lokalsykehus for bydelene Grorud og<br />
Stovner og fra 01.01.2011 blir også bydel Alna en del av opptaksområdet. Oslo<br />
universitetssykehus er områdesykehus for de øvrige bydelene og har også regions- og<br />
landsfunksjoner. Antall isolater ved sykehusene er som følger:<br />
Tabell 1. Isolat ved sykehus i Oslo<br />
Luftsmitteisolat Kontaktsmitteisolat<br />
Aker 4 11<br />
Ahus 10 56<br />
Diakonhjemmet<br />
5<br />
Lovisenberg 2 2<br />
Rikshospitalet 31 58<br />
Ullevål 44* 23<br />
* 20 barn,24 voksne<br />
Smittevernplan fOr Oslo april <strong>2012</strong><br />
Sak: <strong>2012</strong>01309-1
12<br />
Helse Sor-Ost har i 2009 fire kompetansesentre som dekker til dels ulike og dels overlappende<br />
deler av smittevernarbeidet:<br />
Akershus universitetssykehus HF: Har ivaretatt infeksjonsovervåking og avanserte<br />
laboratoriemetoder for Helse Ost. Overordnede mål for seksjonen har vært å forebygge<br />
infeksjoner. utfore infeksjonsovervåking og bidra ved oppklarirw av utbrudd. samt å utfore<br />
infeksjonsepidemiologisk forskning<br />
Oslo universitetssykehus HF, Ullevål: Sykehushygienisk enhet var regionalt kompetansesenter<br />
i Helse Ost med hensyn til smittevern orzsykehusinfeksjoner.<br />
Oslo universitetssykehus HF, Rikshospitalet: Regionalt kompetansesenter for smittevern.<br />
Rikshospitalet har hatt kompetansesenterfunksjon for tidligere Helse Sor, har ivaretatt alle<br />
elementer i denne funksjonen og drifter nettstedet www.infeksjonskontroll.no<br />
Oslo universitetssykehus HF, Aker: Regionalt kompetansesenter for antibiotikabruk i Helse<br />
Ost har hatt i oppdrag å utvikle et felles system for overvåkning av antibiotikabruk og være<br />
en kunnskapsbase for antibiotika ofzforbruksstatistikk i Helse Ost.<br />
Utfordringer<br />
De siste årene har det vært satt særlirzfokus på at pasienter på grunn av okt mottakelighet og<br />
kontakt med andre syke er utsatt for infeksjoner under opphold i helseinstitusjoner. Svikt i<br />
rutiner og utstyr er også viktige årsaker til slike infeksjoner.<br />
Om lag 1/5 av pasienter innlagt i sornatiske sykehus har en infeksjon som primær eller<br />
sekundær lidelse. Noe under halvparten av disse er såkalte sykehusinfeksjoner, dvs, at de er<br />
oppstått under eller som folge av oppholdet. I gjennomsnitt har omkring 8 % av inneliggende<br />
pasienter en aller annen form for sykehusinfeksjon.<br />
Årsakene til sykehusinfeksjoner er sammensatt. Til dels skyldes de at svekkede pasienter er<br />
mottakelig for mange typer infeksjoner og dels skyldes de smitteoverforintz mellom<br />
pasientene. Urinveisinfeksjoner, lungebetennelse, kirunziske sårinfeksjoner og sepsis (blodforiftning)<br />
utujor til sammen ca. 3/4 av alle sykehusinfeksjoner. Det er dokumentert at<br />
sykehusinfeksjoner forlengerliggetiden i sykehus og medforer okt dodelighet.<br />
I stnittevernplan for Helse Ost 2006-8 er det angitt at OUS-Aker. Ahus og OUS-Ullevål<br />
skal fordele kompetansesenterfunksjoner innen smittevern.<br />
2.3 Institusjonshygiene<br />
2.3.1 Infeks'onskontroll rouram for sykeh'em<br />
Etter forskrift om smittevern i helsetjenesten (2005) skal alle sykehjern, inkludert de<br />
private, ha ezne infeksjonskontrollprogram. En mal for slikt infeksjonskontrollproLzram,<br />
inkludert mal for 1K-mat (internkontroll mat) har siden 2001 vært tilbudt alle sykehjem<br />
og langtidsinstitusjoner i Oslo, og alle sykehjern har tatt programmet i bruk (Vedlegiz 2).<br />
2.3.2 Samarbeid med s esiabsthelsefenesten<br />
Fra 2005 er det inngått avtaler mellom Oslo kommune v/HEV, nå HEL og de fleste<br />
sykehusene om samhandlingsrutiner vedrørende smittevern. Institusjonene kan soke<br />
Smittevernplan fOr Oslo april 2()12<br />
Sak: <strong>2012</strong>01309-1
13<br />
bistand hos bydelens smittevernlege eller i HEL ved utbrudd av smittsom sykdom,<br />
eventuelt i spesialisthelsetjenesten. Sektorsykehuset skal varsles ved utbrudd av smittsom<br />
sykdom i sykehjern, og HEL skal varsles ved utbrudd av smittsom sykdom i sykehus.<br />
Mikrobiologiske avdelinger sender kopi av alle prøvesvar for sykdommer i gruppe A til<br />
HEL, og praktiserer også en noe utvidet varsling av alvorlig smittsorn sykdom i forhold<br />
til det som er bestemt i regelverket.<br />
2.3.3 Overvåldn av infeks'oner i s ,keh'em<br />
To ganger årlig gjennomføres registreringer av pasienter med infeksjoner i sykehjem,<br />
såkalte prevalensundersøkelser. Dette er landsomfattende undersøkelser som gjøres i regi<br />
av Folkehelseinstituttet. Ved undersøkelsen høsten 2009 deltok 32 av Oslos 50 sykehjem,<br />
og forekomst (prevalens) av sykehusinfeksjoner var 57/1000 mot 72/1000 i<br />
landsgjennomsnitt.<br />
2.3.4 Isolat i s 'keh'em<br />
I 2009 var det 62 rom ved sykehjem i <strong>Sykehjemsetaten</strong> som kunne benyttes som<br />
isolat/smitte-rom, Disse er fordelt mellom flere sykehjem, blant annet Stovnerskogen.<br />
Ammerudlunden og Solvang sykehjem. Nyere sykehjem eller sykchjem som rehabiliteres<br />
bygges i dag med minst et isolat/smitte-rom og antall rom vil dermed øke i fremtiden.<br />
2.3.5 Meticillinresistente Sta h lococcus Aureus MRSA i kommunale institus'oner<br />
I perioden 2005-9 ble det påvist MRSA i 19 sykehjem i Oslo, i ti av disse var det til<br />
sammen 16 utbrudd i perioden. HEL følger nasjonale retningslinjer i sin rådgivning mht.<br />
MRSA-bekjempelse og har samarbeidet mcd bydeler, sykehjem og sykehus for å<br />
bekjempe utbrudd.<br />
Kommunen har opprettet avdeling for kroniske MIZSA-bærere ved Ammerudlunden<br />
sykehjem, denne avdelingen har seks plasser.<br />
2.4 Vaksinasjonsdekning i Oslo<br />
2.4.1 Basisvaksinas'ons roorammet<br />
I det norske basisvaksinasjonsprogrammet inngår vaksinasjon mot difteri, kikhoste,<br />
stivkrampe, poliomyelitt, Hemophilus influenzae type B (HIB) og meslinger, kusma, røde<br />
hunder (MMR). Pneumokokkvaksine (pneumokokker kan forårsake bl.a. ørebetennelse,<br />
lunge- og hjernehinnebetennelse) ble innført fra 2006. Fra og med skoleåret 2009/10 er<br />
jenter i 7de klasse blitt vaksinert mot humant papillomavirus (HPV) som er årsak til<br />
livmorhalskreft. Vaksine mot tuberkulose (BCG) utgikk fra det generelle<br />
vaksinasjonsprogrammet fra høsten 2009 og blir nå bare tilbudt til spesielle<br />
risikogrupper.<br />
Smit1evernp1a7 for Oslo apr11<strong>2012</strong><br />
Sak: <strong>2012</strong>01309-1
14<br />
Vaksinasjoner i basisvaksinasjonsprogramrnet registreres gjennom det nasjonale system<br />
for vaksinasjonsdekning —SYSVAK. Tall fra SYSVAK for årskullene 2006 og 1992<br />
viscr følgende registrerte vaksinasjonsdekning for Oslo ved 2-års- og 16-års-alder i 2008:<br />
Kikhoste Difteri Stivkrampe MMR Polio HIB Pneumokokk<br />
93 % 93 % 93 % 91 % 93 % 93 % 84 %<br />
Tabell 2. Registrert vaksinasjonsdekning ved 2-års-alder, Oslo 2008<br />
Oslo ligger litt under landsgjennomsnittet mht. samtlige vaksiner. Av bydelene hadde<br />
Gamle Oslo gjennomgående lavest dekning (74 % for pneumokokkvaksine, 86 % for<br />
poliornyelitt, 89 % for MMR) og Bjerke og Ostensjø best (Bjerke 89 % for<br />
pneumokokkvaksine, 96 % for poliomyelitt, 91 % for MMR).<br />
BCG Difteri Stivkrampe MMR Polio<br />
89 % 89 % 89 % 93 % 92 %<br />
Tabell 3. Registrert vaksinasjonsdekning ved 16-års-alder, Oslo 2008<br />
1gjen ligger Oslo litt under landsgjennomsnittet. Alt i alt hadde GrOnerlokka lavest<br />
dekning (86 % for tuberkulose, 86 % for poliomyelitt, 81 % for difteri) mens Vestre Aker<br />
hadde 94 % for tuberkulose, 96 % for poliomyelitt og 95 % for difteri.<br />
Folkehelseinstituttet anbefaler at alle voksne tar oppfriskningsvaksine (boostervaksine)<br />
mot difteri, stivkrampe og kikhoste hvert 10de år. Boostervaksinering er imidlertid ikke<br />
en del av basisvaksinasjonsprogrammet og er noe den enkelte selv må ta initiativ til.<br />
2.4.2 Andre vaksiner<br />
Influensavaksine anbefales årlig til følgende grupper:<br />
Voksne og barn med: - alvorlig lunge- eller hjerte/kar-sykdom<br />
sykdommer som gir nedsatt infeksjonsforsvar<br />
sukkersyke (både type 1 og 2)<br />
Bebocre på alders- og sykehjem<br />
Alle personer over 65 år<br />
Helsepersonell som tar hånd om personer i risikogrupper, som ansatte i sykehus,<br />
sykehjem og hjemmesykepleie<br />
Vaksiner gitt utenom barnevaksinasjonsprogrammet har ikke vært registrert i SYSVAK,<br />
og derfor finnes ikke gode tall for dekningsgrad. Nasjonalt mål for<br />
sesonginfluensavaksinas.on er at i <strong>2012</strong> skal minst 75 % av målgruppen vaksineres. For<br />
tiden anslås at dekningsgraden er 50 %. I Oslo er den neppe mer enn 35 %. 1forbindelse<br />
med pandemiutbruddet i 2009 (influensa A HIN1) var 34 % av Oslo befolkning blitt<br />
vaksinert ultimo februar 2010, mot 39 % i landsgjennomsnitt.<br />
Pneumokokkvaksine anbefales tilalle over 65 år og tilpersoner med nedsatt<br />
infeksjonsforsvar. I USA anbefales denne vaksinen nå også til røykere. Vaksinen gis<br />
hvert 10.år, men hyppigerc til personer med nedsatt infeksjonsforsvar og til miltløse.<br />
Dekningsgraden er sannsynligvis under 50 %.<br />
smittevernplan for Oslo april <strong>2012</strong><br />
Sak. <strong>2012</strong>01309-1
15<br />
He atitt A-vaksine gis på blå resept tilspesielt smitteutsatte som sprøytemisbrukere. 1<br />
utbruddssituasjoner kan vaksinen også tilbys gratis tilandre grupper, som ved hepatitt A-<br />
utbruddet blant menn som har sex med menn i Oslo i 2004.<br />
1-le atitt B-vaksine gis på blå resept til blant annet familiemedlemmer og seksualpartnere<br />
til kroniske bærere og nyfødte barn av modre som er kroniske bærere, stoffmisbrukere,<br />
homoseksuelle, prostituerte, personer under 25 år med foreldre fra land utenfor<br />
lavendemisk område og personer som er utsatt for smittefare under utdanning (eks<br />
medisin- jordmor- og bioingeniorstudenter).<br />
Noen tilfeller av sykdommer som hepatitt A og tyfoidfeber etter utenlandsreiser kunne<br />
vært unngått med vaksinasjon. Manglende vaksinasjon ved utenlandsreise er antagelig<br />
størst blant innvandrere som reiser på ferie til hjemlandet. Det samme ujelder<br />
medikamentell forebygg;ing av malaria.<br />
2.4.3 Vaksinas•on yed utbrudd ay smittsom sykdom<br />
Ved tilfeller av visse typer infeksjonssykdom kan det oppstå behov for vaksinering av<br />
nærkontakter, eventuelt andre grupper, for å hindre spredninLi. Ved sykdom eller utbrudd<br />
begrenset til en bydel er bydelens smittevernlege ansvarlig for at nødvendig vaksinasjon<br />
blir gitt av bydelens helsetjeneste. Melding om tiltak sendes HEL. Det kan eventuelt<br />
søkes bistand fra Vaksinasjonspoliklinikken ved I-IEL. Fastlegene kan også involveres.<br />
Ved behov for tiltak i flere bydeler skal smittevernoverlegen ved HEL, i samarbeid med<br />
smittevernlegene i berørte bydeler og eventuelt i samarbeid med<br />
Vaksinasjonspoliklinikken ved HEL, sørge for nødvendig vaksinering. I spesielle tilfeller<br />
kan andre instanser som f. eks. Sivilforsvaret og Forsvaret anmodes om bistand. Se også<br />
kapittel 5 og 6.<br />
2.5 Overvåking av smittsomme sykdommer<br />
Smittsomme sykdommer overvåkes først og fremst gjennom meldesystemet for<br />
infeksjonssykdommer (MSIS). Etter MSIS- og tuberkuloseregisterforskriften (2003) har<br />
helsepersonell meldeplikt for visse smittsomme sykdommer, uten hinder av taushetsplikt.<br />
I Oslo skal melding gå til Nasjonalt Folkehelseinstitutt med kopi til smittevernoverlegen<br />
ved HEL og bydelens smittevernlege. Ved enkelte alvorlige sykdommer skal sykdommen<br />
varsles, dvs, meldes umiddelbart. Enkelte andre alvorlige sykdommer (eks hepatitt A,<br />
tyfoid- og paratyfoidfeber) meldes også telefonisk i Oslo, selv om dette ikke er lovpålaLLE<br />
Ellers praktiseres skriftlig melding. Sykdommer i gruppe B (HIV, gonore, syfilis) skal<br />
meldes skriftlig og anonymt tilNasjonalt folkehelseinstitutt, med kopi til<br />
smittevernoverlegen. For øvrig skal utbrudd av smittsom sykdom i kommunal<br />
helseinstitusjon varsles til bydelens smittevernlege og til smittevernoverlegen ved HEL.<br />
Dersom det foreligger mistanke om næring:smiddelbåren smittsom sykdom, skal<br />
smittevemlege i bydel /smittevemoverlege i varsle Mattilsynet og vice versa.<br />
Sminevernplan fOr Oslo april <strong>2012</strong><br />
Sak: <strong>2012</strong>01309-1
16<br />
Nasjonalt folkehelseinstitutt lager fortløpende, netthaserte oversikter over nyc tilfeller av<br />
smittsomme sykdommer, fordelt på sykdom, fylke og kommune. Det gjøres også<br />
undersøkelser to ganger årlig på forekomst (punktpreyalens) av infeksjoner i sykehjem og<br />
andre langtidsinstitusjoner.<br />
2.6 Behandling av smittsom sykdom<br />
Ved såkalt allmennfarlig smittsom sykdom er undersøkelse og behandling gratis for<br />
pasienten (Rundskriv om forskrift vedrørende gratis legehjelp og legernidler ved<br />
allmennfarlig smittsom sykdom [1-18/96]).<br />
Gode råd om behandling m.v. av de aller fieste smittsommesykdommerfinnes i<br />
Smittevern - hefte 18. Smittevernboka. (Oslo: Nasjonalt folkehelseinstitutt, 4.utgave<br />
2010). For tuberkulose gir Smitteyern - hefte 7, Forebygging og kontrollav tuberkulose<br />
(Oslo: Nasjonalt folkehelseinstitutt, 2002) en bra orientering.<br />
Gode retningslinjer for antibiotikabehandling finnes i Nasjonale faglige retningslinjer for<br />
antibiotikabruk i primærhelsetjenesten (Oslo: Helsedirektoratet, 2008).<br />
2.7 Forekomst av smittsomme sykdommer i Oslo<br />
Forekomsten for 2009 fremgår av tabell 4 under:<br />
Diagnose Norge inkl. Oslo<br />
Antal1/100 000<br />
Oslo<br />
Antal1/100 000 Antall<br />
AIDS 0,3 1,6 9<br />
Campylobacteriose 49,5 64,8 373<br />
Chlamydieinfeksjon, lænital* 489,3 600,5 3453<br />
E.coli-enteritt 8,3 9,6 55<br />
Encephalitt 7,4 6,4 37<br />
Giardiasis 5,3 10,3 59<br />
Gonolæ 4,6 19,6 113<br />
Hepatitt A 0,7 1,7 10<br />
Hepatitt B, akutt 0,9 1,4 8<br />
Hepatitt B, kronisk 14,4 30,9 178<br />
Hepatitt C 40,7 82,0 477<br />
HIV-infeksjon 4,9 17,7 102<br />
Kikhoste 96,6 62,4 359<br />
Kusma 0,7 0,3 2<br />
Legionellose 0,6 0,9 5<br />
Listeriose 0,5 1,7 7<br />
Lyme borreliose 4,8 6,1 35<br />
Malaria 0,6 2,3 13<br />
Meslinger 0,03 - -<br />
MRSA-infeksjon 7,0 13,4 77<br />
MRSA-bærer 6,3 16,0 97<br />
Nephropathia epidemica 0,4 0,3 2<br />
Paratyfoidfeber 0,3 1,7 7<br />
Sminevernplanlar Oslo april <strong>2012</strong><br />
Sak: <strong>2012</strong>01309-1
17<br />
Prionsykdommer 0,2 -<br />
PRP-infeksjon /bærertilstand 0,1 0,7 4<br />
Salmonellose 21,4 23,6 136<br />
Shigellose 2,6 7,3 42<br />
Syfilis 1,3 9,4 54<br />
Syst. gr. A streptokokksykdom 3,0 4,0 23<br />
Syst. gr. B streptokokksykdom 3,0 4,3 25<br />
Syst. H. influenzae-sykdom 1,3 0,7 4<br />
Syst. meningokokksykdom 0,8 1,2 7<br />
Syst. pneumokokksykdom 13,9 18,4 106<br />
Tetanus 0,02 - -<br />
Tuberkulose 6,1 21,2 122<br />
Tularemi 0,2 0,3 2<br />
Tyfoidfeber 0,2 1,2 7<br />
VRE-infeksjon / bærertilstand 0,6 -<br />
Yersiniose 1,0 1,4 8<br />
* Tall for 2008<br />
Tabell 4. Meldepliktige smittsomme sykdommer 2009<br />
2.7.1 Generelt <br />
Dersom ikke annet er angitt, bygger tallene i dette kapittelet på MSIS-meldinger.<br />
Tabellen ovenfor viser forekomst av en del meldepliktige smittsomme sykdommer i<br />
2009, gitt som rate (antall tilfeller / 100 000 innbyggere) for hele landet og Oslo, samt<br />
absolutte tall for Oslo.<br />
Som det fremgår, er forekomst av rekke smittsomme sykdommer betydelig høyere enn<br />
landsgjennomsnittet. Det skyldes at Oslo har en høyere andel innvandrere (med økt risiko<br />
for importsykdommer, inkludert tuberkulose og HIV) enn resten av landet, høyere andel<br />
stoffmisbrukere (økt risiko for hepatitter og HIV) og antagelig høyere andel menn som<br />
har sex med menn (Økt risiko for seksuelt overførte infeksjoner, inkludert HIV).<br />
2.7.2 Seksueltoverførte infeks'oner SOI<br />
Problemstillinger vedrørende H1V/SOI er også omtalt i kapittel 3.<br />
2.7.2.1 HIV/AIDS<br />
Noe over 40 % av alle HIV-positive i Norge er blitt diagnostisert i Oslo. I perioden 2005-<br />
2009 har det blitt påvist fra 97 (2005) til 126 (2006) nye tilfeller per år. Tabellen under<br />
viser smittemåter for HIV i Norge og i Oslo 2005-2009.<br />
Smittemåte % Nor e % Oslo Antall Oslo<br />
Homoseksuell 30 49 263<br />
Heteroseksuell 60 42 228<br />
- smittet mens bosatt i Norge 16 10 55<br />
- smittet for ankomst til Norge 44 32 173<br />
Sprøytemisbruk 5 5 29<br />
Fra blod/blodprodukt
18<br />
Gruppen heteroseksuelt smittet for ankomst Norge utgjøres av flyktninger/innvandrere,<br />
Ileste fra Afrika. en mindre del fra Asia og få fra andre verdensdeler.<br />
de<br />
Oslo hadde 28 % av nye heteroseksuelt smittede, 65 % av alle homoseksuelt smittede og<br />
46 % av alle sproyternisbrukere som ble diagnostisert med HIV i Norge 2005-2009.<br />
I 2009 var 23 % av nydialmostiserte HIV-positive i Oslo kvinner. mens 77 % var menn,<br />
de fleste mennene var homoseksuelle. Før 2000 ble det meldt cirka 20 smittede MSM i<br />
Oslo årlig. Fra 2003 oLYutover har imidlertid antall smittede MSM hvert år vært mellom<br />
43 og 65, og Folkehelseinstituttet har karakterisert det som et utbrudd.<br />
Med bedre medikarnenter er det blitt stadig færre nye tilfeller av AIDS. I 2009 var AIDSinsidens<br />
i Oslo 1,6 / 100 000, mot 3,1 /100 000 i 2004 og 8,5 /100 000 i 1994.<br />
2.7.2.2 Gonor<br />
Insidens av L,onoreer forholdsvis stabil, med cirka 120 nye tilfeller/år de siste fem årene,<br />
varierende fra 104 tilfeller i 2006 til 149 i 2004. I 2009 var over 90 % av pasienter med<br />
gonore i Oslo menn (104 menn, ni kvinner). De fleste menn smittes nå av tilfeldige<br />
kontakter; mer enn 60 % var hornoseksuelt smittet i 2009. Blant kvinner er smittekildene<br />
forholdsvis jevnt fordelt på faste partnere w2tilfeldige kontakter.<br />
2.7.2.3 Syfilis<br />
1 1999 startet et utbrudd av syfilis blant MSM i Oslo, etter en lav forekornst i Ilere år.<br />
Utbruddet var på retur i 2003-2005, men så korn det igjen en økning, som vist i figuren<br />
nedenfor. 52 av 54 personer med syfilis i Oslo i 2009 var menn.<br />
Syfilis i Oslo 2005-2009<br />
10<br />
9<br />
8<br />
7<br />
000 6<br />
5<br />
4<br />
Antal1/100 3<br />
2<br />
2005 2006 2007 2008 2009<br />
Figur 1. Syfllis i Oslo 2005-2009<br />
2.7.3 S kdommer som smitter ved s ro temisbruk<br />
Smittevernplan for Oslo april <strong>2012</strong><br />
Sak: <strong>2012</strong>01309-1
19<br />
2.7.3.1 Hepatitt B<br />
1Oslo 2005-2009 var ca 70 % av tilfeller av akutt hepatitt B smittet seksuelt, forholdsvis<br />
jevnt fordelt på heteroseksuell og homoseksuell smitte. Dette i motsetning til hele landet<br />
der over halvparten var smittet gjennom bruk av urene sprøyter. I Oslo har det vært en<br />
betydelig reduksjon av akutt hepatitt B de siste årene, som vist i figur 2.<br />
Akutt hepatitt B i Oslo 2005 - 2009<br />
4,5<br />
4<br />
3,5<br />
000 3 -<br />
2,5 -<br />
2<br />
1,5<br />
Antal1/100 1<br />
0,5 -<br />
0<br />
2005 2006 2007 2008 2009<br />
Figur 2. Akutt hepatitt B i Oslo 2005-2009.<br />
Flertallet av de smittede i 2009 var MSM. Hepatitt B påvises i hovedsak hos asylsokere<br />
oLTinnvandrere, og skyldes stort sett smitte i hjemlandet under svangerskap og fodsel.<br />
2.7.3.2 Hepatitt C<br />
IIepatitt C smitter i hovedsak gjennom sprøytebruk (delin,g av sproyter og utstyr) men<br />
scksuelt overført smitte og smitte fra mor til barn i forbindelse med fødsel kan<br />
forekomme. Undersokelser blant sproytenarkomane i Oslo har vist at opptil 80 % har<br />
antistoff mot hepatitt C som tegn på smitte, og rundt 50 % er kroniske bærere. 1den<br />
vanlige befolkningen er under 1 % smittet. God tilgang på rene sproyter ser ut tilå ha<br />
mindre effekt på hepatitt C-smitte enn på 1-11V-smitte.Det er mulig å behandle hepatitt C-<br />
infeksjon og utrydde virus, men behandlingen er krevende for pasienten og egner seg<br />
ikke for alle.<br />
2.7.4 Ma e-tarm-infeks•oner<br />
Forekomst av meldepliktige mage-tarm-infeksjoner i 2009 er vist i tabell 1.<br />
Flovedsymptom ved de fieste av disse tilstandene er diaré. Av de meldepliktige<br />
sykdommene var eampylobacter vanligst i 2009, deretter kom salmonelloser, giardiasis,<br />
shigelloser, hepatitt A, yersiniose, tyfoid- og paratyfoidfeber. Enkelte virus som f. eks.<br />
norovirus kan gi utbrudd av oppkast og diaré i sykehjem, noen ganger med mange<br />
affiserte både blant pasienter og personale.<br />
Generelt smitter disse tilstandene fekalt-oralt, det vil si at smitte skjer fra avforingen til<br />
personer som er syke, eller fra friske bærere, til andre via mat eller drikke. Dyr og fugler<br />
kan også være bærere, cks. kylling (eampylobacter, salmonella), svin (yersinia) eller ville<br />
dyr og fugler (campylobacter) og kan smitte via mat eller forurensning av drikkevann.<br />
.s'iniIrevernpkin foro,/o april <strong>2012</strong><br />
Sak: <strong>2012</strong>01309-1
20<br />
2.7.4.1 Campylobacterinfeksjon<br />
Forekomst av campylobacterinfeksjon okte meget i årene -fremmot årtusenskiftet, men<br />
har siden gått noe ned og holdt seg ganske stabil. Bakterien smitter via mat, særlig<br />
fjærfekjott, og forurenset drikkevann. I 2009 var 55 % av tilfellene i Oslo smittet<br />
utenlands, 34 % innenlands mens resten hadde ukjent smittested. Mange dyr og fugler er<br />
bærere av bakterien, og en del personer smittes nok innenlands om sommeren av<br />
forurenset overflatevann og bronnvann. Utilstrekkelig grilling/steking av forurenset<br />
kyllingkjott og dårlig kjokkenhygiene kan også være medvirkende faktorer. Figuren<br />
under viser meldte campylobacterinfeksjoner i Oslo 1995-2009.<br />
120<br />
100 -<br />
Campylobacteriose i Oslo 1995-2009<br />
000<br />
80 -<br />
60 -<br />
40<br />
Antal1/100<br />
20<br />
1995 1997 1999 2001 2003 2005 2007 2009<br />
Figur 3. Campylobacterinfeksjoner i Oslo 1995-2009<br />
2.7.4.2 Salmonelloser<br />
Smitten skjer mest utenlands (80 % av alle tilfeller i Oslo i 2009). Det har vært tendens til<br />
nedgang av salmonellasmitte de siste årene.<br />
2.7.4.3 Giardiasis<br />
Giardia lamblia er en parasitt som kan gi plagsom diaré og andre mageplager, men<br />
sjelden alvorlig sykdom. I Oslo har det i snitt vært ca 50 tilfeller årlig de siste 10 år.<br />
Giardia smitter i hovedsak utenlands, men hosten 2004 var del et stort utbrudd i Bergen<br />
på grunn av forurensning av drikkevannskilde. I Oslo ble det påvist giardiaparasitter i<br />
drikkevann hosten 2007, uten at det kom til noe utbrudd. Parasitten kan forekomme i en<br />
"hvileform" (cyste) som er resistent mot klor, mens ultrafiolett lys har god effekt på<br />
cystene.<br />
2.7.4.4 Shigelloser (dysenterier), tyfoidfeber og paratyfoidfeber.<br />
Dette er bakterielle infeksjoner som man i all hovedsak smittes med i utlandet. Det finnes<br />
vaksine mot tyfoidfeber, men ikke mot shigelloser eller paratyfoidfeber.<br />
2.7.4.5 Hepatitt A<br />
'0nittevernp1on fOr Oslo april <strong>2012</strong><br />
Sok: 21201309-1
7 1<br />
Hcpatitt A smitter vesentlig fekalt-oralt, altså via forurenset mat eller drikkevann.<br />
Sykdornmen kan imidlertid også smitte ved oral-anal sex ("rirnrning") og ved<br />
sproytedeling. På slutten av 1990-tallet var det et landsomfattende utbrudd blant<br />
narkomane, og i 2004 var det et utbrudd blant homoseksuelle menn i Oslo. De siste årene<br />
har det vært få tilfeller av hepatitt A i Oslo og da vesentlig grunnet smitte i utlandet av<br />
personer som ikke er vaksinert.<br />
Hepatitt A-smitte i Oslo 1990-2009<br />
40<br />
35<br />
30<br />
00025<br />
20<br />
A ntal1/100 15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
C5 (:5 C5<br />
çsço<br />
C5<br />
Figur 4. Hepatitt A i Oslo 1990-2009<br />
2.7.4.6 Yersiniose<br />
Det har vært en nedgang i tilfeller av yersiniose de siste årene, med mindre enn 10<br />
tilfeller per år de siste fem årene, mot et snitt på 15 tilfeller per år i den foregående<br />
femårsperioden. De fleste tilfellene smittes innenlands.<br />
2.7.5 Svkdommer som sk Ides drå esmitte<br />
(Se også kapittel 4)<br />
2.7.5.1 Tuberkulose<br />
Forekomst av tuberkulosc i Oslo har vært svakt stigende de siste årenc, som vist i figuren<br />
nedenfor.<br />
Smincivrnplan fOr Oslo april <strong>2012</strong><br />
Sak: <strong>2012</strong>01309-1
22<br />
Tuberkulose i Oslo 2005-2009<br />
25<br />
20<br />
000<br />
15<br />
10<br />
Antal1/100<br />
5<br />
-<br />
2005 2006 2007 2008 2009<br />
Figur 5. Tuberkulose i Oslo 2005-2009<br />
Tuberkulose er spesiell ved at sykdommen oftest bryter ut flere år etter smitte.<br />
Hovedparten av tilfeller forekommer blant asylsøkere oLYinnvandrere. En vanlig erfaring<br />
er at innvandrere ofte har en tuberkuloseforekomst nær den i hjemlandet de første år etter<br />
ankomst til et nytt land, siden vil den synke. Blant somaliere i Oslo er det imidlertid vist<br />
en høy forekomst av tuberkulose utenfor lunge i mange år etter ankomst. Årsaken til dette<br />
er uviss. Det har til nå vært svært lite tuberkulosesmitte fra innvandrere til etniske<br />
nordmenn. De fleste norskfødte med tuberkulose er eldre personer som er smittet i ung<br />
alder, eller som har vært behandlet for tuberkulose tidligere.<br />
På grunn av bosettingsmønsteret for innvandrere viser tuberkulose, i større grad enn<br />
mange andre sykdommer, en ujevn fordeling på bydelene. Figur 6 under viser beregnede<br />
gjennomsnittlige årlige insidensrater for perioden 2005-2007. De tre bydelene med<br />
høyest forekomst var Bjerke (63/100 000), Søndre Nordstrand (34/100 000) og Gamle<br />
Oslo (23/100 000). Den høye forekomsten i Bjerke skyldes i hovedsak at Løren mottak,<br />
som tar i mot alle asylsøkere med mistenkt eller påvist tuberkulose, ligger i bydelen.<br />
Smatevernplanlar Osla april <strong>2012</strong><br />
Sak: <strong>2012</strong>01309-1
23<br />
70<br />
TB-rater i bydelene 2005-2007<br />
60<br />
50<br />
000/år40 -<br />
30<br />
20 -<br />
Antal1/100<br />
10<br />
0<br />
sk_a<br />
ø<br />
sk- c<br />
•-• \)\ ';i" •;;21 •o o<br />
)1/4 e,<br />
s>:O2'<br />
63‘'s •<br />
Figur 6. Gjennomsnittlig årlig tuberkuloseinsidens i bydelene 2005-2007<br />
Antallet pasienter med såkalt multiresistent tuberkulose, det vil si at bakteriene er<br />
motstandskraftige mot de to vanligste medikamentene, er lavt i Norge, men behandling<br />
av multiresistent tuberkulose er langvarig og ressurskrevende.<br />
Det ble slutt på allmenn BCG-vaksinasjon i grunnskolen fra og med skoleåret 2009/2010.<br />
BCG-vaksinasjon er fortsatt anbefalt for barn av foreldre fra land med høy forekomst av<br />
tuberkulose, samt spesielle grupper som helsepersonell og helsefagstudenter som skal ha<br />
pasientkontakt og ansatte i laboratorier som driver tuberkulosediagnostikk.<br />
2.7.5.2 Meningokokksykdom ("smittsom hjernehinnebetennelse")<br />
Forekomsten i Oslo har vært forholdsvis lav de siste fem årene med et snitt på fem<br />
tilfeller årlig.<br />
2.7.5.3 Pneumokokksykdom<br />
Pneurnokokkbakterier er en vanlig årsak til øvre og nedre luftveisinfeksjoner. Alvorlige<br />
pneumokokkinfeksjoner som hjernehinnebetennelse og sepsis (vekst av bakterier i blodet)<br />
er meldepliktige. Årlig forekornst siste 10 år har vært rundt 20/100 000, med en svakt<br />
synkende tendens. Alvorlig infeksjon ses i hovedsak hos eldre, men også hos yngre med<br />
nedsatt immunffirsvar, som H IV-positive og personer uten milt, samt spebarn. Det fmnes<br />
to vaksiner: en polysakkaridvaksine som brukes fra to år og oppover, inkludert voksne,<br />
og en konjugert vaksine som brukes hos barn inntil fem år. Vaksine bør tilbys til alle med<br />
okt risiko, se 2.5.2, og den konjugerte vaksinen er blitt introdusert i<br />
barnevaksinasjonsprogrammet for få år siden, se 2.5.1.<br />
2.7.5.4 Streptokokker gruppe A<br />
Streptokokker gruppe A (GAS) gir oftest lokale og mindre alvorlige infeksjoner som<br />
halsbetennelse og brennkopper. De siste 15-20 år har det vært en økning av tilfeller med<br />
Smilleverizplwifi». Oslo april <strong>2012</strong><br />
Sak: <strong>2012</strong>01309-1<br />
Oc"
24<br />
alvorlig sykdom og dødsfall forårsaket av GAS i Norge (sepsis, hjernehinnebetennelse,<br />
betennelse i dyp muskulatur, ofte med hurtig utvikling). Rask diagnostikk og behandling<br />
er svært viktig, det finnes ingen vaksine. 1Oslo har det gjennomsnittlig vært 30 tilfeller pr<br />
år de siste fem år (insidens 5,3/100 000).<br />
2.7.5.5 Streptokokker gruppe B<br />
Streptokokker gruppe B kan overføres til nyfødte under fødsel dersom mor er bærer av<br />
bakterien, og kan i så fall forårsake alvorlig sykdom. Den kan også gi alvorlig sykdom<br />
hos voksne som sepsis og endokarditt (betennelse på hjerteklaffer). 1Oslo har det i snitt<br />
vært 24 tilfeller årlig de siste fem årene (insidens 4.4/100 000). omtrent som i forrige<br />
femårsperiode. Omtrent 1/3av Oslo-tilfellene siste fem år har rammet spebarn.<br />
2.7.5.6 Difteri<br />
Oslo hadde fire tilfeller av difteri i 2008. Dette er de eneste difteritilfellene som er påvist i<br />
landet siste 10 år. De som ble rammet var ikke vaksinerte og hadde vært i Latvia, som<br />
fortsatt har en del difteri.<br />
2.7.5.7 Influensa<br />
Beredskap ved influensapandemi er omtalt i kapittel 6.<br />
2.7.6 Meticillinresistente ule stafvlokokker MRSA<br />
MRSA-bakterier er et økende problem i Norge. Forekomsten av MRSA i Norge og andre<br />
nordiske land er imidlertid fortsatt lav, sammenlignet mcd resten av Luropa og andre<br />
deler av verden. Pasienter som overføres fra eller nylig har vært innlagt på sykehus<br />
utenfor Norden, og helsepersonell som har arbeidet utenfor Norden blir undersøkt for<br />
MRSA ved henholdsvis innleggelse og ansettelse i norske sykehus. MRSA regnes særlig<br />
som et problem i sykehus og sykehjem. MRSA kan være årsak til sykdom (infeksjon)<br />
eller det kan foreligge bærerskap (kolonisering). Som figur 7 nedenfor viser, er forekomst<br />
av påvist MRSA-infeksjon betydelig høyere i Oslo enn i hele landet, det samme gjelder<br />
for bærerskap. Mest trolig er forskjellen rcell, og kan blant annet skyldes høy andel<br />
innvandrere i Oslo (utenlandssmitte) men høy testaktivitet kan også tenkes å bidra.<br />
MRSA-infeksjon i Oslo og Norge 2005-2009<br />
18<br />
16<br />
14<br />
12<br />
000<br />
10<br />
8<br />
6<br />
Antal1/100<br />
4<br />
2<br />
0<br />
fl Os lo<br />
O Norge<br />
2005 2006 2007 2008 2009<br />
Figur 7. MRSA-infeksjon i Oslo og Norge 2005-2009.<br />
SmiNe1en1p1anlOr Oslo april <strong>2012</strong><br />
Sok: <strong>2012</strong>01309-1
25<br />
2.8 Miljørettet helsevern og smittevern<br />
I det følgende omtales områder der forskriftsverket til dels er hjemlet i smittevernloven,<br />
dels i folkehelseloven, helse- og omsorgsfienesteloven, eller annen lovgivning.<br />
2.8.1 Drikkevann<br />
Oslo far drikkevann fra Nordmarka (Maridalsvannet, Alunsjøen, Larmlivannet) og,<br />
Ostmarka (ElvåLJa).Det aller meste av drikkevannet kommer fra Maridalsvannet. Det er<br />
fire vannrenseanlegg knyttet til de fire vannkildene. Skullerudanlegget o,(2Maridalen har<br />
fullrenseanle2g og forsyner det aller meste av byen. På sikt planlegges å pumpe vann fra<br />
Lardia til Maridalsvannet, og på enda lenger sikt å få vann fra Holsfiorden i Tyrifjorden.<br />
Mikrobiologiskråvannskvalitetbestemmesav lokale forhold og forurensningerfra<br />
menneskelige aktiviteter i vannkildens nedslagsfelt.<br />
Vann- og avlopsetaten har ansvar for å sikre forsyningen av drikkevann i tilfresstillende<br />
men2de og kvalitet. Etter drikkevannsforskriften har Mattilsynet godkjenningsmyndighet<br />
for drikkevannsforsyningen, mens både Mattilsynet og kommunen ved HEL har<br />
tilsynsansvar. Ved manglende fullrensing, av drikkevannet, i praksis tilfeller der<br />
reserveanleg,i2etpå Oset kobles inn, er det Vann- og avlopsetaten som 2,årut med<br />
eventuell kokeanbefaling til befolkningen, men VAV skal i slike situasjoner alltid rådføre<br />
seg med kommunelegen og Mattilsynet før beslutningen tas.<br />
2.8.2 Nærin smidler<br />
Mattilsynet avd. Oslo utfører kontroll av næringsmidler og drikkevann, og kontrollerer<br />
serveringssteder, institusjonskjøkken, næringsmiddelbedrifter m.v. i Oslo.<br />
Mattilsynet blir gjort oppmerksom på tilfeller av næringsmiddelassosiert<br />
annet fra helsevesenet, privatpersoner og media.<br />
sykdom blant<br />
Helsetjenesten har varslingsplikt til Mattilsynet ved mistenkt eller påvist smittsom<br />
sykdom som kan være overført med næringsmidler. Ved melding til Mattilsynet om<br />
mistenkt næringsmiddelassosiert sykdom, bør man på forhånd fa pasientens tillatelse til å<br />
oppgi personalia til Mattilsynet, slik at pasienten kan kontaktes for evt. intervju.<br />
2.8.3 Avfallshåndterin — smittefarli avfall<br />
Smittefarlig avfall fra legekontor og helseinstitusjoner skal samles i spesialbeholdere<br />
(kanyler m.v.) eller spesielle gule plastposer (blod/puss m.v.) Dette avfallet skal brennes<br />
eller desinfiseres/autoklaveres og må ikke blandes med annet spesialavfall.<br />
Legekontor og helseinstitusjoner kan inngå abonnementsavtale med Renovasjonsetaten<br />
for avhenting av slikt avfall. Man kan abonnere på faste datoer eller henting ved behov.<br />
2.8.4 Skaded rkontroll<br />
Rotter er det viktigste skadedyr i smittevernsammenheng. Vann- og avløpsetaten driver<br />
bekjempelse av rotter i avlopsnettet, til dels ved at det regelmessig legges ut rottegift på<br />
Smiaevernplan for Oslo april <strong>2012</strong><br />
Sak: <strong>2012</strong>01300-1
26<br />
hestemte steder, til dels ved at det legces ut gift etter melding fra andre etater, lokale<br />
helsemyndigheter eller privatpersoner.<br />
En rekke sertifiserte firmaer tilbyr skadedyrbekjempelse<br />
i Oslo.<br />
Etter forskrift om skadedyrbekjempelse har Nasjonalt folkehelseinstitutt ansvaret for<br />
godkjenning av skadedyrbekjempere. Kommunen (HEL) har tilsynsansvar.<br />
Se også 7.4 om skadedyrkontroll på skip.<br />
2.8.5 Hy ienekrav for frisør- hud leie- tatoverinas- oa hulltakin svirksomhet m.v.<br />
Forskrift om hygienekrav til ovennevnte virksomheter stiller krav til lokaler, utstyr 02,<br />
virksomhet. Virksomheten skal ha internkontrollsystem. Lokalene skal meldes til<br />
kommunen. Ved tatoverings- og hulltakingsvirksomhet skal lokalene godkjennes.<br />
Bydelene har tilsynsansvar.<br />
2.8.6 Tiltak mot le ionallas kdom<br />
Oslo har aldri hatt utbrudd av legionellose. I årene 2005 til 2009 ble det i snitt påvist fire<br />
tilfeller årlig av legionellasykdom i Oslo. Av disse var ea 3/4antatt smittet i utlandet.<br />
Internasjonalt har de fleste legionellautbrudd stammet fra kjøletårn.<br />
Etter utbruddet i Ostfold i 2005 med mange syke og dode kom det skjerpede<br />
myndighetskrav til internkontroll i virksomheter og eiendommer som har innretninger<br />
som kan spre legionellaforurenset acrosol til omgivelsene, samt meldeplikt til kommunen<br />
for slike innretninger. Melding kan sendes til bydel der virksomheten licger eller til HEL.<br />
HEI forer register over alle tilmeldte kjøletårn og luftskrubbere i kommunen (ca 40 i<br />
aktiv drift våren 2010), mens bydelene har tilsynsansvar. Det er også meldeplikt for<br />
badeanlegg inklusive offentlig tilgjengelige boblebad, disse meldincene går til bydel og<br />
registreres der.<br />
I 2008 kom det et tillegg til kapittel 3a i forskrift om miljørettet helsevern: Krav om a<br />
hindre spredning av Legionella via aerosol. Det stilles krav tilrisikovurdering og<br />
forebyggingstiltak for blant annet kjøletårn, luftskrubbere, faste og mobile vaskeanlegg,<br />
boblebad, dusjanlegg. VVS-anlegg i sameier og borettslag, klimaanlegg med luftfukting,<br />
innendørs befuktnincsanlebb0-0oob<br />
innendørs fontener.<br />
Innretninger som finnes i privatc boliger eller fritidseiendommer, er ikke omfattet av<br />
bestemmelsene, med mindre omgivelsene utenfor boligen eller eiendommen blir berort.<br />
2.9 Reviclering av smittevernplanen<br />
Byråden for helse og sosiale tjenester er ansvarlig for revidering av smittevernplanen,<br />
inkludert beredskapsdelen. Ved revisjon utarbeider smittevernoverlegen utkast til revidert<br />
plan. Planen behandles av byråden. Den reviderte planen sendes byrådet og Ilelse- og<br />
sosialkomitCen til orientering.<br />
Smillevemplan for Oslo april <strong>2012</strong><br />
Sak: <strong>2012</strong>01309-1
27<br />
3 <strong>SMITTEVERNPLAN</strong> <strong>FOR</strong> <strong>OSLO</strong> HAVN<br />
Oslo havn strekker seg fra Hjortnes i vest til Ormsund i sorost, med til sammen ca 11 km<br />
sjolinje. Ferjene til Frederikshavn. Kobenhavn ol; Kiel har en passasjermengde på ca 2,4<br />
millioner personer årlig. 1tillegg kommer cruisetrafikk i sommerhalvåret. Havna kan ta i<br />
mot inntil fire cruiseskip samtidig. hvert cruiseskip kan ha inntil 3000 passasjerer.<br />
Smittevernoverlegen er havnelege. Bydeler som grenser til havna, har ikke ansvar for<br />
arealer/bygAinger som tilhorer Oslo havn.<br />
Med "skip" i det følgende menes både ferjer til utlandet og andre passasjerskip<br />
(cruiseskip).<br />
3.1. Lovbestemmelser<br />
3.1.1 Smittevernloven<br />
Denne har bestemmelser om isolering av personer i geografisk begrensede omrader, eller<br />
andre begrensninger i deres bevegelsesfrihet (§ 4-1).<br />
Tjenestemenn i blant annet losvesen, tollvesen og havnevesen skal ha en særlig<br />
oppmerksomhet mot smittsomme sykdommer, og "skal uten hinder av laushetsplikt<br />
underrehe kommunelegen nar de har en sterk mistanke om en allmennfarlig smihsom<br />
sykdom eller oppdager av en slik sykdom" (§ 4 - 10).<br />
3.1.2. Det internas•onak helsere lementet<br />
Det internasjonale helsereglementet (International Health Regulations - 1HR) (2005) har<br />
en rekke bestemmelser for bl.a. skip. Skip kan ikke nektes å anlope for å ta inn drivstoff,<br />
vann, mat og forsyninger (§ 25). Skip eller agent plikter å gi melding til havn eller<br />
tollvesen for ankomst hvis der er tilfeller av alvorlig smittsom sykdom eller person som<br />
kan representere en "publie health risk" om bord (§ 28.4).<br />
Myndighetene kan isolere "allected conveyanee" (§ 27) og nekte ilandstigning av<br />
passasjerer (§ 28.5.c).<br />
Erklæring om helseforhold ombord på skip (Maritime Deelaration Health) skal leveres<br />
enten for ankomst eller senest ved ankomst (§ 37). Ferjene leverer imidlertid ikke slike.<br />
Annex I.B.1 sier at havnen skal ha "...access to appropriate medical serviees including<br />
diagnostic<br />
3.1.3. IHR-forskriften<br />
Forskrift om varsling av og tiltak ved alvorlig hendelse av betydning for internasjonal<br />
folkehelse (1HR-forskriften) (2007) utdyper noen av bestemmelsene i 1HR. Etter § 19 kan<br />
Helsedirektoratet utpeke havner, lnfthavner og grensepasseringssteder som<br />
skal ivarela sterskille oppgaver„slik at de kan handtere en alvorlighendelse av het)dning<br />
jOr interna4onal,fOlkehelse''. Videre skal kommunen ''sorge JOr at utpekte havner,<br />
Smille vmplan for Oslo april <strong>2012</strong><br />
Sak: <strong>2012</strong>01309-1
28<br />
lufthavner og grensepasseringssteder har de lokaler og det personale og utstyr<br />
som er nodvendig for kontroll av passasjerer, bagasje, last, containere, tramportmidler,<br />
humant hiologisk materiale, postsendinger og varer, herunder dyr og planter,fir, a<br />
beskytte mot en alvorlig hendelse av betydning for internasjonal filkehelse".<br />
I brev av 25.06.2010 fra Helsedirektoratet ble Oslo kommune v/Oslo Havn KF utpekt til<br />
å ivareta beredskapsoppgaver etter § 19.<br />
3.2. Ressurser<br />
Oslo havn KF har døgnåpen trafikksentral i Skur 38, sentralen har kommunikasjon med<br />
alle større skip. Oslo og Akershustollkontor (Tollboden)har også døgnåpen vakttjeneste.<br />
Color Line bruker Hjortnes/Filipstad der det er egen terminal, DFDS/Stena anløper<br />
Vippetangen og har også egen terminal. Cruiseskip ligger vanligvis ved Akershuskaia der<br />
det ikke er terminalbyi22,,men alle som forlater skipet eller skal om bord i skipet kommer<br />
inn i et inngjerdet område på kaia og må gjennom sikkerhetskontroll.<br />
Alle terminaler på havna har sikkerhetsansvarlige som kan kontaktes f eks. ved behov for<br />
lokaler. Smittevernoverlegen har liste over disse.<br />
Cruiseskip har, med få unntak, lege og sykepleier(e) om bord. Ferjene har ikke ansatt<br />
helsepersonell.<br />
Ved behov for undersøkelse av mannskap eller passasjerer på anløpt fartøy kan leger og<br />
nødvendig diagnostisk utstyr, inkludert beskyttelsesutstyr, rekvireres fra HEL.<br />
I de aller tleste tilfeller vilnødvendig,e undersøkelser kunne finne sted ombord på aktuelle<br />
skip. Skulle det være aktuelt med undersøkelse av et stort antall personer, f. eks.<br />
screening for feber eller utslett, kan cruiseskip eventuelt dirigeres til DFDS/Stenas eller<br />
til Color Lines terminal og passasjerer tas i land der for undersøkelse. Begge terminalene<br />
har rikelig med plass.<br />
Ved tsunamilignende situasjoner vil det være aktuelt å etablere pårørendesenter, å gi<br />
tilbud om psykososial støttetjeneste og å gi hjelp til viderebefordring til hjemkommune<br />
på en adekvat måte. Planer for dette finnes i HELs beredskapsplan.<br />
3.3. Skip med smittede personer om bord.<br />
Erklæring om helseforhold på skipet leveres i Oslo til vedkommende skips agent ved<br />
anløp, agenten leverer så erklæringen videre til Tollvakten. Tollvakten har rutine for å<br />
ringe til smittevernoverlegen ved angivelse av smittsom sykdom m.v. om bord.<br />
Eventuelle tilbakemeldinger gis vanligvis via tollvakten og agent til skipsfører.<br />
Kommunikasjon med skip kan også skje via trafikksentralen.<br />
Sminevernplan for Oslo april <strong>2012</strong><br />
Sok: <strong>2012</strong>01309-1
29<br />
Ferjene er som nevnt unntatt fra å levere Erklæring om helseforhold, men vil ha<br />
varslingsplikt til toll- eller havnevesen etter § 28.4 i IHR jfr. § 5 i IHR-forskriften<br />
"...dersom del er grunn til anta at sminestoljer som kan ulgjore en alvorlig hendelse av<br />
belydning for internasjonal filkehelse, linnes om bord.''<br />
3.4. Tiltak ved smittsom sykdom på skip.<br />
De aller fleste meldinger dreier seg om mindre alvorlig sykdom og løses over telefon,<br />
typisk ved at det gis beskjed om at personer med symptomer (eks. diarC) ikke skal gå i<br />
land.<br />
Ved mistanke om alvorlig sykdom vil det være aktuelt med undersøkelse av syke<br />
personer og da i samarbeid med IIEL. eventuelt innleggelse i sykchus. Det kan i så fall<br />
også bli aktuelt med spesielle tiltak for å hindre spredning, eksempelvis<br />
masseundersøkelse, isolasjon/karantene eller innreiseforbud. EtterIHR-forskriften skal<br />
vedtak om slike tiltak treffes av Helsedirektoratet, men det antas at smittevernoverlegen<br />
om nødvendig kan treffe hastevedtak, jfr Smittevernloven § 4-1, 5.1edd.<br />
3.5 Skadedyrkontroll på skip<br />
Skip som anløper fra utlandet skal ha gyldig Sertifikat for hygienekontroll på skip eller<br />
Sertifikat for dispensasjon fra hygienekontroll på skip ("rottesertifikat"). Kontrollforetas<br />
av tollvesenet i samarbeid med havnelegen. Når skip som anløper Oslo trenger fornyelse<br />
av Sertifikat for hygienekontroll på skip eller Sertifikat for dispensasjon fra<br />
hyglenekontroll på skip foretas inspeksjon av godkjent firma, som så sender sertifikatet til<br />
smittevernoverlegen for signatur og oversendelse tilagent/rederi.<br />
.Smitlevernplanfiff Osle april <strong>2012</strong><br />
Suk: <strong>2012</strong>01309-1
30<br />
4 HIV/AIDS<br />
4.1 Innledning<br />
Som beskrevet i kapittel 2 (2.7.2.1) er den epiderniologiske situasjonen i forhold til HIV<br />
forholdsvis stabil. H1V-epidernien i Norge har hatt et begrenset omfang til nå, når vi<br />
sammenligner oss med andre land.<br />
Det HIV-forebyggende arbeidet som har vært gjort i Oslo siden epidemien startet har laut<br />
til grunn at byens befolkning skal ha grunnleggende kunnskap om HIV/AIDS. Det er<br />
satset på kontinuerlig overvåkning av epidemien og å forebygge smittefarlig adferd. Det<br />
er blitt prioritert å gi smittevernveiledning og å diagnostisere smittede så tidlig som<br />
mulig, samtidig som det er lagt vekt på å hindre diskriminering og utstøting av smittede<br />
personer og mennesker i risikogruppene. Man har videre fokusert på å gi helse- og<br />
sosialpersonell kompetanse på området, samt å følge opp personer med HIV og AIDS på<br />
en god måte.<br />
Innsatsen mot HIV har i stor grad vært rettel mot grupper med høy risiko og forekomst av<br />
H1V, men den har også vært rettet mot befolkningen generelt. Det er blitt lagt vekt på at<br />
tiltakene skal være minst mulig inngripende mot personlig frihet, at myndighetene skal<br />
samarbeide med frivillige organisasjoner og at samfunnet skal vise solidaritet med<br />
personer med H1V og AIDS. Disse prinsippene skal videreføres i det kommunale IVforebyggende<br />
arbeidet.<br />
4.2 Ansvar og organisering innen HIV - forebygging<br />
Smittevernlegen i bydelen har ansvar for arbeidet i sin bydel, og skal kunne tilby faglig<br />
støtte, råd og veiledning til bydelenes helsetjeneste. Ansvar for H1V-forebyggende arbeid<br />
av byomfattende karakter ligger hos smittevernoverlegen.<br />
En forutsetning for effektivt forebyggende arbeid er god epidemiologisk kunnskap.<br />
Kommunen v/smittevernoverlegen mottar kopi av anonymiserte meldinger om HIV,<br />
syfilis og gonor.<br />
Oslo har også mange frivillige organisasjoner som utfører et betydelig HIV-forebyggende<br />
arbeid, til dels med kommunal eller statlig støtte.<br />
4.3 Smitteoppsporing ved HIV/AIDS<br />
12009 ble det diagnostisert 102 HIV-positive personer i Oslo. Av disse ble omtrent 1/3<br />
diagnostisert ved sykehus, vesentlig ved OUS-Ullevål,1/3ved Olafiaklinikken, hos<br />
Sminevernplan for Oslo april <strong>2012</strong><br />
Sak: <strong>2012</strong>01309- /
31<br />
fastlege og de øvrige annensteds (Migrasjonshelse, Pro Sentret, Studenthelsetjenesten<br />
m.v.).<br />
Som indikasjon for undersøkelse ble pasientens eget ønske om 111V-testoppgitt i nær<br />
halvparten av tilfellene, andre viktige indikasjoner er symptomer/tegn på sykdom,<br />
undersøkelse av innvandrer, smitteoppsporing og annen rutineundersøkelse.<br />
Enhver lege som diagnostiserer 111V-smitte,har plikt til å foreta smitteoppsporing<br />
(smittevernloven § 3-6). Smitteoppsporingen kan være pasientformidlet ved at pasienten<br />
kontakter smittekontakten(e), legeformidlet ved at legen tar kontakt, eller kombinert.<br />
Dette må avtales med pasienten i det enkelte tilfellet. Smitteoppsporingen må sikre at<br />
både tidligere og nåværende seksualpartnere blir undersøkt og behandlet.<br />
Dersom legen ikke er i stand til å foreta smitteoppsporing, skal han gi opplysninger til<br />
kommunelegen, dvs. smittevernlegen i bydelen, eller til smittevernoverlegen dersom det<br />
dreier seg om en person uten fast adresse. Det samme gjelder dersom en smittet person<br />
ikke følger personlig smittevernveiledning.<br />
Pasienter med HIV skal alltid følges opp av spesialist. Det er derfor hensiktsmessig å se<br />
henvisning og smitteoppsporing i sammenheng. Det vil si at dersom primærlegen selv<br />
ikke kan foreta smitteoppsporing. kan han be annenlinjetjenesten d.v.s. Olafiaklinikken<br />
eller infeksjonsmedisinsk avdeling ved OUS, eller Ahus om å foreta oppsporingen<br />
samtidig med at pasienten henvises. Det må være helt klart ved eventuell henvisning hvor<br />
ansvaret ligger. Olafiaklinikken kan følge opp HIV-positive som ikke trenger antivirale<br />
midler, mens eventuell medikamentell behandling for HIV bare gis ved de<br />
infeksjonsmedisinske avdelingene.<br />
Dersom smittekontakten bor langt fra Oslo, bør smitteoppsporing skje ved at legen gir<br />
opplysninger til kommunelegen på vedkommende sted.<br />
4.4 Ressurser i Oslo<br />
4.4.1 Primærhelsef enesten<br />
De ulike aktørene i primærhelsetjenesten treffer personer i ulike sammenhenger og på<br />
ulikt alderstrinn gjennom hele livet. På disse arenaene er det 1-11V/AIDS-forebyggende<br />
arbeid viktig, med et stort potensial for påvirkning.<br />
4.4.1.1 Primærlegetjenesten<br />
Fastlegeordningen er et godt utgangspunkt for den kontinuitet som bør foreligge ved<br />
oppfølging, råd og veiledning av HIV/AIDS-pasienter.<br />
Det lave antall H1V-positive medfører at relativt få primærleger fitr god kjennskap til<br />
disse pasientene. Behandling av 1-11V/AIDSer en spesialistoppgave. Fastlegen er<br />
imidlertid den stabile kontaktperson i primærhelsetjenesten for råd og veiledning og for<br />
Smitteivniplan for Oslo april <strong>2012</strong><br />
Sak: <strong>2012</strong>01309-1
32<br />
vurdering av hva som må viderehenvises. Fastlegen har over tid mulighet til å opprette et<br />
trygt lege-pasientforhold.<br />
Mange HIV-tester tas i primærhelsetjenesten. Prøve kan tas når pasienten ønsker det selv,<br />
evt. på indikasjon ved spesielle symptomer. Fastlegekontorene synes å være relativt<br />
- trygge" arenaer for prøvetaking og terskelen for testing skal være lav. I de fleste tilfeller<br />
vil det være en legekontakt før testen tas.<br />
4.4.1.2 Helsestasjons- og skolehelsetjeneste<br />
Alle bydeler tilbyr svan2erskapsomsorg i form av jordrnortjenesten. Alle gravide tilbys<br />
screening, på HIV etter samtykke.<br />
Nær 100 % av barn i alderen 0-5 år i Oslo har kontakt med helsestasjonstjenesten i<br />
distriktet der de bor. HIV-positive barn følges opp av helsestasjon i samarbeid med<br />
fastlege og spesialisthelsetjenesten.<br />
Helsestasjon for ungdom er et gratis lavterskeltilbud for ungdom i alder 13-23 år på<br />
kveldstid uten timebestilling, og finnes i alle bydeler. Disse tilbyr prevensjonsveiledning.<br />
informasjon om SOI, sereeningundersøkelse på HIV og andre SO1 etter ønske, samt<br />
gratis kondomer.<br />
Skolehelsetjenesten samarbeider med lærere i forhold til undervisning om samliv og<br />
seksualitet, og med helsestasjon for ungdom. Ved videregående skoler bør<br />
skolehelsetjenesten tilby gratis kondomer.<br />
4.4.2 Utenlandsreiser<br />
Stadig flere nordmenn reiser til andre deler av verden på turistreiser og i forbindelse med<br />
arbeid, ofte til land der risikoen for HIV-smitte er større enn i Norge. Adskillig flere<br />
menn enn kvinner smittes ved utenlandsreiser, først og fremst i Asia (Thailand).<br />
Innvandrere kan også risikere å bli utsatt for smitte på besøk i tidlig_erehjemland.<br />
Forebygging av HIV og andre SO1 bør alltid være et tema i konsultasjoner i forbindelse<br />
med utenlandsreiser. Økt kondornbruk ved tilfeldig sex i Norge og kunnskap om den<br />
reelle risiko på reise vil trolig føre til økt kondombruk på reise.<br />
4.4.3 Skoleverket<br />
Læreplanverket for grunnskolen tar for seg målene og prinsippene for opplæring. Helse,<br />
livsstilog seksuelt overforte infeksjoner er integrert i ulike fag i skolen. I<br />
heimkunnskapsfaget i 10.klasse skal elevene lære om SOI, og drøfte hvordan disse kan<br />
unngås. De skal bli kjent med ulike prevensjonsmidler og få en enkel forklarintz på<br />
hvordan de virker.<br />
Alle ungdoms- og videregående skoler bør ha som mål å markere Verdens AIDS-dag.<br />
Det er viktig med god smitteverninformasjon rettet mot russekullene.<br />
SmillerenzplanJor Oslo april <strong>2012</strong><br />
Sak: <strong>2012</strong>01309-1
33<br />
4.4.4 Seks'on for mioras'onshelse<br />
En vesentlig del av nydiagnostiserte 1I1V-positive utgjøres av flyktninger/asylsøkere og<br />
innvandrere. Seksjon for migrasjonshelse under VIEL,har mulighet til å avdekke smittede<br />
fordi alle pasienter får tilbud om HIV-testing. Pasienten får under undersøkelsen også<br />
informasjon om HIV/AIDS og hvordan smitte kan forebygges.<br />
4.4.5 Pro Sentret<br />
Pro Sentret drives av Oslo kommune med statlig tilskudd og er et nasjonalt<br />
kompetansesenter på området prostitusjon og.et sosialt hjelpetiltak for kvinner og menn<br />
med prostitusjonserfaring. Pro Sentret har egen helseseksjon hvor det blant annet tilbys<br />
£ratis vaksinasjon og gynekologisk undersøkelse med infeksjonsdiagnostikk. Pro Sentret<br />
driver også oppsøkende arbeid på gata og på innendorsmarkedet, med vekt på blant annet<br />
SO1- og HIV-forebygging.<br />
4.4.6. Velferdsetaten<br />
Velferdsetaten har det byomfattende ansvaret for Oslo kommunes drift og utvikling av<br />
institusjoner og tiltak for rusmiddelmisbrukere over 18 år, oppsøkende arbeid blant unge i<br />
drift i Oslo sentrum og byomfattende rusforebygL,ende tiltak. Etaten driver Ilere tiltak<br />
innen HIV-forebygging og yter omsorg til H1V-positive.<br />
4.4.6.1 Lavterskel helsetiltak<br />
Velferdsetatens lavterskel helsetiltak for rusmiddelmisbrukere er organisert i Sentrumsog<br />
storbyavdelingen. Tjenestene tilbys gjennom et nettverk av feltpleiestasjoner;<br />
utdelingssteder for sprøyter/kanyler og annet smitteforebyggende materiell, samt<br />
gjennom sprøyteromsordningen.<br />
4.4.6.1.1 Feltpleien<br />
Feltpleien er et lavterskel helsetilbud for rusmiddelmisbrukere. Feltpleien drifter åtte<br />
helsestasjoner lokalisert til forskjellige bo- og omsorgstilbud:<br />
Dalsbergstien hus<br />
Marcus Thranes hus<br />
Ila hybelhus<br />
Fredensborg bosenter<br />
Kvinnetiltaket Bryn<br />
Thereses hus<br />
Tollbugata 3 (flyttes i løpet av <strong>2012</strong> til nytt mottakssenter i Storgata 36C)<br />
Fyrlyset kontaktsenter (drives av Frelsesarmeen)<br />
Disse er alle bemannet med sykepleiere og har fast legetilsyn. Feltpleiens oppgaver er å:<br />
Kartlegge helseproblemer<br />
Tilby sykepleietjenester<br />
Kanalisere rusmisbrukere inn i det etablerte helse- og sosialapparat<br />
Drive smitteforebygging, særlig mot HIV og virushepatitt, inkludert vaksinasjon<br />
Snlitievernplan Oslo opril <strong>2012</strong><br />
Sak: <strong>2012</strong>01309-1
34<br />
4.4.6.1.2 Smittevern og sproyterom<br />
Velferdsetaten ved Sentrums- og storbyavdelingen driver smitteforebyggende arbeid i<br />
rusmiljøene i Oslo med spesielt fokus på forebygging av HIV og virushepatittene.<br />
Målgruppen er personer med risikoadferd i rusmiljøene. En skal sikre stoffmisbrukere i<br />
Oslo god tilgjengelighet på gratis sprøyter og kanyler. Det tas imot brukt utstyr, deles ut<br />
kondomer, samt gis informasjon om sikrere sex. Brukerne informeres om<br />
smitteforebyeeine relatert til hepatitt og HIV, samt om mulighetene for testine. Rundt<br />
60% av sprøytene/kanylene som deles ut, deles ut fra smittevernsenheten i Tollbuizata 3<br />
(flyttes til nytt mottakssenter i Storeata 36C i løpet av <strong>2012</strong>). I tillege distribueres det<br />
sproyter/kanyler og annet smitteforebyggende materiell fra 10 forskjellige bo- og<br />
omsorgstilbud, samt ambulant utdeling:<br />
Ila hybelhus/Kafe Trappa<br />
Dalsbergstien hus<br />
Marcus Thranes hus<br />
Kvinetiltaket Bryn<br />
Thereses hus<br />
Fredensborg bosenter<br />
Sprøyterommet (flyttes til nytt rnottakssenter i Storeata 36C i løpet av <strong>2012</strong>)<br />
Pro Senteret<br />
Natthjeminet<br />
Fransiskushjelpen —Sykepleie på hjul (ambulant)<br />
4.4.7 Le emiddelassistert rehabiliterin i Oslo<br />
LAR OST har lokaler på OUS-Ullevål og er et nasjonalt kompetansesenter og<br />
regionsenter for helseregion Sør-øst i tillegg til å være en del av spesialisthelsetjenesten<br />
for pasienter i Oslo. LAR OST har ansvar for inntak, oppstart og stabilisering.<br />
MAR Oslo skal behandle og ha oppfølgingsansvar for pasienter i medikarnentassistert<br />
rehabilitering i Oslo kommune. Poliklinikken skal videre gi råd og veiledning til fastleger<br />
og samarbeidspartnere i bydelene. Tiltak under MAR Oslo er følgende:<br />
MAR Oslo poliklinikk<br />
4 Villa MAR: Bygdoy Alle, Gamle Oslo, Grorud og Sagene.<br />
Aksept er et psykososialt støttesenter for alle som er berørt av HIV. Tiltaket er<br />
byornfattende og alle tjenester er gratis. Senteret drives av Kirkens bymisjon og er<br />
finansiert av Oslo kommune. Aksept har kontaktsenter og døgntilbud i samme hus. Alle<br />
kan søke seg inn på døgntilbudet.<br />
Arbeidsområder:<br />
Terapeutiske tilbud som samtaler, rådgivning, gruppetilbud, massasje, terapeutisk<br />
berøring og sjelesorg<br />
Sosialt miljø med treffested, selvhjelp og måltid<br />
Kulturelle aktiviteter med grupper, kreative fora, turer og gudstjenester<br />
Sminevernplan for Oslo april <strong>2012</strong><br />
Sak: <strong>2012</strong>01309-1
35<br />
Rådgivning og kunnskapsformidling,<br />
samfunnet ellers<br />
både i forhold til HIV-positive og<br />
4.4.9 Sex o samfunn<br />
Sex og samfunn (tidligere Klinikk for seksuelle opplysning) er landets største senter for<br />
seksuell 09,reproduktiv helse for unge voksne. Sex og Samfunn arbeider aktivt for å<br />
forebygge seksuelt overførbare infeksjoner, uplanlagte graviditeter og abort.<br />
Seksualundervisning for Osloskolene og kveldspoliklinikken utgjør hovedvekten av<br />
arbeidet. Ut over dette jobber senteret med fagutvikling, veiledning og opplæring av<br />
helsepersonell, eksterne undervisningsoppdrag og besvarer telefoner og e-post fra hele<br />
landet. Senteret støttes økonomisk av både Oslo kommune og staten.<br />
4.5 Frivillige organisasjoner<br />
4.5.1 Helseutval et for bedre homohelse<br />
Helseutvalget driver 1-11V-forebyg2endearbeid rettet hovedsakelig mot menn som har sex<br />
med menn. Helseutvalget har en stab med ansatte i tillegg til et stort korps av frivillige og<br />
ulønnede medarbeidere. Virksomheten er fulIfinansiert av statlige midler.<br />
Helseutvalget bruker ulike virkemidler i sitt HIV-forebyggende arbeid, som er rettet mot<br />
det generelle homofile miljøet. Helseutvalget driver informasjonsarbeid, inkludert<br />
oppsøkende virksomhet på arenaer der menn møtes. Helseutvalget driver også grupper<br />
for å drøfte seksualitet, nettverk og sikrere sex. Eksempelvis grupper for unge homofile,<br />
for homofile som debuterer sent ("late bloomers") og for HIV-positive menn som er<br />
seksuelt aktive.<br />
4.5.2 HivNorue <br />
HivNorge er en partipolitisk og religiøst uavhengig nasjonal interesseorganisasjon med<br />
hovedsete i Oslo. Hovedoppgaven er å sikre HIV-positives rettigheter og interesser i<br />
samfunnet. 1-livNorLrehar som mål å bidra til større forståelse for HIV-positives situasjon,<br />
samt bekjempe frykt, fordommer og diskriminering. HivNorge ønsker å være tilstede når<br />
avgjørelser blir tatt, og påvirke beslutningstakere i saker som angår mennesker berørt av<br />
HIV, og vil dessuten bidra til bedre kunnskap om H1V for å hindre videre spredning.<br />
HivNorge utgir bladet Positiv og har i mange år vært medarrangør av Verdens AIDS-dagarrangement<br />
i Norge. HivNorge arrangerer også fagseminar for HIV-positive.<br />
4.5.3 Andre or anisas'on i Oslo<br />
SUSS (Senter for ungdornshelse, samliv og seksualitet)<br />
Medisinernes seksualopplysning i Oslo<br />
Prostituertes interesseorganisasjon i Norge (PION)<br />
Smiuevernplanfir Oslo apr11<strong>2012</strong><br />
Sak: <strong>2012</strong>01309-1
36<br />
5 TUBERKULOSE<br />
5.1 Innledning<br />
Forekomst (insidens) av tuberkulose i Oslo er mer enn tre garwer høyere enn i resten av<br />
landet. Dette skyldes i det vesentlige at Oslo har forholdsvis mange utenlandskfødte<br />
innbyggere, samt at mange asylsøkere primært kommer til Oslo. Et annet særtrekk ved<br />
situasjonen i Oslo er skjev geografisk fordeling av tuberkulosetilfellene med en<br />
overhyppighet i østlige bydeler, se figur 6.<br />
5.2 Ansvar og organisering i tuberkulosearbeidet<br />
5.2.1 Smittevernle enes ansvar o o aver<br />
Alle bydeler skal gi tilbud om tuberkulintesting, miljoundersøkelser, BCG-vaksinasjon,<br />
direkte observert behandling og informasjon om tuberkulose, og sørge for nødvendig<br />
kapasitet til dette. Ansvaret for tuberkulosearbeidet i Osloligger hos kommunelegen, dvs.<br />
smittevernlegen i den enkelte bydel. Oppgaver som tuberkulintesting, miljoundersøkelser,<br />
vaksinasjon m.v. kan delegeres til andre, i praksis ofte helsesøstre. Smittevernlegen må<br />
ha nødvendig oversikt over tuberkulosesituasjonen/tuberkulosearbeidet i bydelen.<br />
AlminneliLYBCG-vaksinasjon i ungdomsskolen falt bort fra høsten 2009, og bare barn i<br />
familier der foreldrene kommer fra høyinsidensland, samt personer som skal oppholde<br />
seg i lengre tid i land med mye tuberkulose og visse grupper helsepersonell/<br />
helsefagstudenter vil bli tilbudt BCG-vaksine.<br />
Smittevernleg.en i bydel har ansvaret i eventuell tvangssak etter smittevernloven, i<br />
aktuelle saker bør det samarbeides med smittevernoverlegen og Kommuneadvokaten. For<br />
person uten fast oppholdssted har smittevernoverlegen ansvaret for evt. tvangssak.<br />
Smittevernoverlegen har et særlig ansvar for overvåking av tuberkuloseforekomst i Oslo,<br />
og forutsettes også å ha god kontakt med tuberkulosekoordinatorene. Det kan ikke kreves<br />
egenandel av de som møter til pliktig tuberkulosekontroll. For behandling som utføres av<br />
kommunehelsefienesten, plikter kommunen å dekke alle utgifter.<br />
5.2.2 Tuberkulosekoordinatorer<br />
Per mai 2010 er det tre stillingshjernler som tuberkulosekoordinator ved OUS, i tillegg<br />
betjener tuberkulosekoordinator ved Ahus nordostlige bydeler. De skal bidra til at<br />
tuberkulosekontrollen fungerer i alle ledd, og fungerer som et bindeledd mellom<br />
kommune- og spesialisthelsetjenesten.<br />
Tuberkulosekoordinatorene har særlig ansvar for å etablere behandling for pasienter samt<br />
å koordinere individuell oppfølging og behandling i samarbeid med bydelshelsetjenesten<br />
og behandlende spesialist. Tuberkulosekoordinator innkaller til behandlingsmøter for nye<br />
pasienter som skal skrives ut fra sykehus. Smittevernlegen i bydelen har ansvar for at<br />
relevante fagpersoner fra pasientens bostedsbydel deltar.<br />
Smiuevernplan for Oslo apr11<strong>2012</strong><br />
Sak: <strong>2012</strong>01309-1
37<br />
5.2.3 Personer med likt til å 'ennom å tuberkulosekontroll<br />
5.2.3.1 Asylsokere og innvandrere<br />
Asylsøkere og innvandrere fra land med økt forekomst av tuberkulose, i praksis de fleste<br />
land utenom Vest- og Sentral-Europa, skal tuberkulintestes. Det samme gjelder<br />
adoptivbarn. De som er over 15 år skal også ha rontgenundersøkelse av lungene, barn<br />
røntgenundersøkes bare i spesielle tilfeller. Arbeidsinnvandrere og studenter skal kun ha<br />
røntgenundersøkelse. Au pair og studenter/hospitanter innen helse, omsorg og<br />
barneomsorg skal imidlertid ha både tuberkulintest og rontgenundersøkelse.<br />
Folkehelseinstituttet har gitt kriterier for når positiv hudtest (Mantouxtest) skal følges opp<br />
med blodprove (IGRA-test).<br />
Tuberkulintesting gjøres i bydel, røntgenundersøkelser og etterundersøkelser gjøres ved<br />
Diagnosestasjonen for Oslo og Akershus, evt. Barnemedisinsk avdeling på OUS-Ullevål.<br />
For bydeler som sogner til Ahus, gjøres røntgenundersøkelse og evt. IGRA-test på Ahus,<br />
og etterundersøkelser ved lungemedisinsk poliklinikk der.<br />
Fra 15.10.2010 foregår førstegangsundersøkelse i all hovedsak på Refstad og Torshov<br />
ankomstmottak. HEL har ansvar for helsetjenesten som gjennomfører undersøkelsene ved<br />
ankomstrnottakene. Smittevernoverlegen underrettes om forhold av betydning for<br />
smittevernet. Ved mistanke om tuberkulose kan asylsøkere innlegges direkte i sykehus,<br />
eventuelt overføres til ankomstmottak i Våler kommune, der de blir inntil utredningen<br />
og/eller behandlingen er avsluttet.<br />
5.2.3.2 Personell i helse - og sosialtjenester, lærere, andre knyttet til barneomsorg<br />
Personer i disse yrkesgruppene som kommer fra, eller som har oppholdt seg i land med<br />
høy forekomst av tuberkulose i minst tre måneder i løpet av de tre siste år (se merknader<br />
til tuberkuloseforskriften), og som skal tiltre eller gjeninntre i stillinger som nevnt over,<br />
skal undersøkes før tiltredelse.<br />
5.2.3.3 Ved mistanke om tuberkulose<br />
Dersom det foreligger mistanke om tuberkuløs sykdom henvises til Diagnosestasjonen,<br />
eventuelt infeksjonsmedisinsk eller barnemedisinsk poliklinikker ved OUS-Ullevål eller<br />
Ahus. Ved mistanke om smittsom lungetuberkulose er rask henvisning vesentlig.<br />
Innvandrere og asylsøkere fra hoyinsidensland kan ha høy forekomst av tuberkulose i<br />
mange år etter ankomst tilNorge<br />
5.2.4 Andre ru )er med forhovet risiko for tuberkulose<br />
5.2.4.1 Tuberkulosekontroll i fengsler<br />
Folkehelseinstituttets veileder anbefaler tuberkuloseundersøkelse for personer med økt<br />
risiko for tuberkulose, spesielt rusmisbrukere, personer som kommer fra land med høy<br />
forekornst av tuberkulose og mistenkte eller påviste 1-IIV- smittede. Oslo fengsel har<br />
etablert en ordning med regelmessig besøk av skjermbildebuss, og innsatte ved Bredtvedt<br />
fengsel blir undersøkt ved Diagnosestasjonen.<br />
Snaueveroplan for Oslo april <strong>2012</strong><br />
Sak: <strong>2012</strong>01309-1
38<br />
5.2.4.2 Rusmisbrukere<br />
Det er kjent at alkoholikere har økt tuberkuloseforekomst. Forhold som mangelfull<br />
ernæring og darlige boforhold bidrar til dette. I noen storbyer har det vært<br />
tuberkuloseepidemier blant sproytemisbrukere. Oslo har til nå bare hatt sporadiske<br />
tilfeller i den sistnevnte 2ruppen.<br />
5.2.5 Behandlin« av tuberkulose<br />
Etter forskriften skal all behandlinL, gis som direkte observert terapi (DOT). Behandlin2<br />
vil vanligvis bli startet i sykehus. For utskrivning innkaller tuberkulosekoordinator til<br />
mote med pasient og helsepersonell (smittevernlege eller helsesoster, samt representant<br />
for instans som skal stå for utdelimz av medisin, oftest hjemmetjenesten) og det lages en<br />
behandlin
39<br />
6 BEREDSKAP I SMITTEVERNET<br />
6.1 Smittevernets plass i Oslo kommunes beredskap<br />
Oslo kommunes plan for helsernessiå og sosial beredskap (oppdatert <strong>2012</strong>) har et eået<br />
avsnitt om smittevern hvor det henvises til smittevernplanen. I henhold til<br />
smittevernloven skal kommunens srnittevernplan inneholde et kapittel om beredskap i<br />
smittevernet. Smittevernberedskapen innåår som en integrert del av plan for helsemessi2<br />
og sosial beredskap. I tillegå skal HEL ha egen beredskapsplan.<br />
Til grunn for Oslo kommunes beredskapsarbeid for øvrig ligger bl.a.<br />
OverordneiplanlOr helsemessigog sosial beredskap i Os/o(Byrådssak 1094/09,<br />
oppdatert i <strong>2012</strong>)<br />
Handbok i beredskapsplanlegging og kriseledelse, 2de mgave. Oslo kommune,<br />
Beredskapsetaten, 2008.<br />
Reglement jOr Oslo kommunes beredskapsarbeid ilredstid, ved beredskap og i<br />
krig (Rundskriv nr 9/2005)<br />
Retningslinjer jOr krisehandtering i Oslo kommune (Rundskriv 10/2005)<br />
Oslo kommunes overordnede risiko- og sårbarhetsanalyse Sikkerhet og beredskap<br />
i Oslo kommune, oppdatert i 2004 (byrådssak nr 1129/05, vedtatt 19.05.2005)<br />
Plan,for Oslo kommunes innsals ved en storre ulykke som medfOrer evakuering i<br />
kommunen (Byrådssak 1326/03) siste versjon byrådssak 1105/10 vedtatt<br />
04.11.2010, oppdatert apri1<strong>2012</strong>.<br />
6.2 Definisjoner<br />
Beredskap: Alle tiltak som hindrer at en inntrådt faresituasjon utvikler seg til en<br />
ulykkessituasjon; eller som hindrer eller reduserer skadevirkninger av inntrådte<br />
ulykkessituasjoner<br />
Epidemi: Et utbrudd av infeksjonssykdom som omfatter mange personer innen<br />
samme tidsrom i samme område<br />
Krise: Ulykke eller annen hendelse som i art eller omfang går utover det som<br />
regnes som normal risiko og belastning i fredstid<br />
Pandemi: Verdensomspennende epidemi<br />
Primærtilfelle: Første tilfelle av en infeksjonssykdom<br />
Risiko: Sannsynligheten for og konsekvensene av en uønsket hendelse<br />
Sårbarhetsanalyse: Et uttrykk for et systems evne til å fungere og oppnå sine mål<br />
når det utsettes for påkjenninger<br />
Sekundærtilfelle: Tilfeller av infeksjonssykdom som har sammenhenå med (er<br />
smittet av) primærtilfellet<br />
Utbrudd: to eller flere tilfeller av samme infeksjonssykdom i et begrenset tidsrom<br />
og som har sammenheng, eller når det opptrer flere tilfeller av samme<br />
infeksjonssykdom i et begrenset område enn det som er vanlig<br />
Smillevernplan for Oslo april <strong>2012</strong><br />
Sak: <strong>2012</strong>01309-1
40<br />
6.3 Ansvar og myndighet<br />
Etter lov om helsemessig beredskap § 2-1 gjelder ansvarsprinsippet: Den som har<br />
ansvaret for en fieneste, har også ansvaret for beredskapsforberedelser og for utøvende<br />
tjeneste under kriser og katastrofer i fredstid og i krig, med mindre noe annet er bestemt i<br />
eller i medhold av lov.<br />
Fylkesmannen har et regionalt samordningsansvar for kriser og katastrofer i fredstid (Kg1.<br />
Resolusjon av 12.12.1997). Under krig eller krigsfare kan fylkesmannen få utvidet sitt<br />
ansvars- og myndighetsområde, spesielt hvis forbindelsen med sentrale myndigheter blir<br />
avskåret (NOU 2000:24).<br />
Ved større ulykker og katastrofer kan politimesteren etablere lokal redningssentral (LRS)<br />
for å lede krisehåndteringen.<br />
Ved større kriser kan byråden for miljø og samferdsel etablere et krisehåndteringsteam<br />
Rådhuset med ansvar for overordnet krisehåndtering (Byrådets rundskriv 10/2005).<br />
i<br />
Byråd for helse- og sosiale tjenester har det overordnede ansvar for planlegging og<br />
tilrettelegging i helseberedskapssammenheng og leder den kommunale helsetjenesten<br />
under kriser og i krig. Byrådsavdeling for eldre og sosiale tjenester har<br />
instruksjonsmyndighet overfor både bydelsspesifikke og byomfattende helsetjenester<br />
etter Helse- og omsorgstjenesteloven og Folkehelseloven herunder HEL.<br />
Bydelene har ansvar for smittevernberedskapen i den enkelte bydel, mens 11ELhar<br />
ansvar for beredskap som berører mer enn en bydel. Det vanlige linjeansvaret følges, jfr.<br />
Plan for helsemessig og sosial beredskap.<br />
Kommuneoverlegen er smittevernoverlegens faste stedfortreder. Smittevernlegene i bydel<br />
Bjerke, Grilnerløkka og Sagene er oppnevnt som faste stedfortredere i<br />
beredskapssammenheng.<br />
Fra januar 2011 ble det opprettet samfunnsmedisinsk vaktordning i Oslo. Det vilvære<br />
aktuelt å utpeke alle bydelsoverleger som skal delta i vaktordningen, som stedfortredere<br />
for smittevernoverlegen.<br />
6.4 Krisestab smittevern og beredskapsgruppen for smittevern i Oslo<br />
6.4.1 Krisestab smittevern<br />
Etter smittevernloven er kommunelegen (smittevernoverlegen) pålagt å lede<br />
helsetjenestens arbeid med vern mot smittsomme sykdommer, se 1.3.1. Krisestab<br />
smittevern er det operative ledd i byomfattende smittevern i beredskapssituasjoner.<br />
,Smalovernplon jar OSIOapril <strong>2012</strong><br />
Sak: <strong>2012</strong>01309-1
41<br />
Allerede ved beredskapsnivå 1 innkaller smittevernoverlegen krisestaben som består av<br />
alle medarbeidere i faggruppen smittevern.<br />
Organiseringen av krisestaben tilpasses den konkrete situasjonen. Et eksempel på<br />
organisering er vist nedenfor:<br />
Avdelin Arbeidso aver<br />
Informasjon<br />
Inforrnasjon. kornmunikasjon, samordning,<br />
samhandling, rapportering<br />
Personell<br />
Personell, opplæring, kvalifisering<br />
Smittevern/logistikk Anskaffelse, lagring og fordeling av vaksiner,<br />
smittevernutstyr, eventuelt medikamenter<br />
Epidemiologi<br />
Epiderniovervåking, dokurnentasjon<br />
Ved større og mer langvarige kriser, eller situasjoner som ikke er tilstrekkelig avklart kan<br />
EST beslutte at krisestaben etableres i byrådsavdelingen og eventuelt forsterkes med<br />
relevante fagpersoner fra underliggende etater og bydeler<br />
Dersom krisehåndteringsteamet i Rådhuset etableres, kan det besluttes at krisestaben<br />
smittevern etableres i tilknytning til dette.<br />
6.4.2 Beredska suru e for smittevern<br />
Beredskapsgruppen for srnittevern i Oslo ble opprettet ved bystyrets vedtak 24.mai 2000,<br />
sak 330. Beredskapsgruppen ledes av smittevernoverlegen. Beredskapsgruppen er en<br />
faggruppe hvis formål er å gi råd til smittevernoverlegen i forbindelse med utbrudd eller<br />
truende utbrudd av alvorlig smittsom sykdom av byomfattende karakter, og tilden lokale<br />
smittevernlegen i alvorlige situasjoner i den enkelte bydel. Beredskapsgruppen skal bistå<br />
smittevernlegene med situasjonsanalyse og vurdering av tiltak.<br />
Beredskapsgruppen trer sammen i situasjoner forårsaket av smittsomme sykdommer som<br />
kan ramme befolkningsgrupper i f.eks. barnehager, skoler, arbeidsplasser, ved alvorlige<br />
smittsomme sykdommer som kan forårsake invaliditet eller død, og ved utbrudd og<br />
epidemier som kan spre seg til store deler av befolkningen i Oslo. Beredskapsgruppen<br />
foretar situasjonsanalyse og foreslår tiltak.<br />
Beredska soru ens medlemmer:<br />
Smittevemoverlegen, leder<br />
Kommuneoverlegen, fast stedfortreder<br />
Smittevernleger som har stedfortrederfunksjon for smittevernoverlegen (pr<br />
01.01.2010 smittevernlegene i Bjerke, Grilnerlokka og Sagene)<br />
Informasjonsansvarlig i HEL<br />
Etatsdirektør HEL eller representant for denne<br />
Beredskapssjefen eller representant for denne<br />
Smittevernplan for Oslo april <strong>2012</strong><br />
Sak: <strong>2012</strong>01309-1
42<br />
Smittevernle2e i berørt bydel innkalles alltid. I tillegg kan leder for<br />
beredskapsgruppen om nødvendig innkalle representanter for Sykehjernsetaten,<br />
Velferdsetaten eller eventuelt andre instanser som:<br />
Infeksjonsmedisiner, sykehushygieniker og/eller mikrobiolog fra Oslo<br />
universitetssykehus og/eller Akershus universitetssykehus<br />
Fylkeslegen eller representant for denne<br />
Vann- og avløpsetaten ved vannbårne infeksjoner<br />
Mattilsynet ved vann- eller matbårne infeksjoner<br />
Nasjonalt folkehelseinstitutt<br />
Andre virksomheter etter konkret vurderin2<br />
HEL har ansvar for kommunens legetjeneste utenom vanlig arbeidstid og skal sørge for at<br />
akutte smittevernsituasjoner utenom dagtid blir håndtert, eventuelt ved innkalling av<br />
smittevernoverlegen eller annen kommunelege ansatt i Oslo kommune. Det er innført<br />
Ibrmalisert hjemmevaktordning for kommunelege i Oslo fra og med 01.01.2011 som<br />
HEL kan kontakte eller innkalle for å håndtere slike situasjoner. Organiseringen av denne<br />
ordnin2en, vaktlister m.v. er lagt til HEL.<br />
Beredskapsgruppen kan innkalles, også utenom vanlig arbeidstid, dersom situasjonen<br />
tilsier det. Smittevernoverle2en ajourfører navne- o2 telefonlister og disse er tilgjengeli2e<br />
bl.a. ved Legevaktsentralen og i AMK-sentralen, og i alle bydeler.<br />
6.5 Risikovurdering<br />
Ansvaret for vurdering av risikofaktorene ligger primært hos smittevernoverlegen, jfr.<br />
Smittevernloven § 7-2. Beredskapsbehovet innebærer blant annet at det foretas en<br />
fortløpende vurderin2 av følgende:<br />
Er det fare for at det har oppstått, eller at det kan oppstå en bestemt smittsom sykdom i<br />
befolkningen o2 at denne eventuelt kan spre seg videre (lokalt i miljøet, i en eller flere<br />
bydeler, hele byen, tilgrensende kommuner etc)? Dersom det er tilfelle, foretas en risikovurdering.<br />
En nøyaktig beskrivelse av sykdomstilfellet med angivelse av personalia, sykdomsdebut,<br />
smittested, smittetidspunkt, klinisk forløp, tegn, symptomer og laboratoriedata er<br />
grunnlaget for å danne en arbeidshypotese.<br />
Hva slags infeksiøst agens?<br />
Hvordan og hvorfor forventes utbrudd, epidemi eller pandemi?<br />
Mål og strategi for den epidemiologiske oppfølging.<br />
Informasjonskilder kan blant annet være:<br />
Prirnærhelsetjenesten: eks enkelttilfeller, lokale utbrudd, meldinger om nominativt<br />
meldepliktige sykdommer<br />
Mikrobiologiske laboratorier, kliniske og patologisk/anatomiske avdelinger ved<br />
sykehus<br />
Mattilsynet: Meldinger om næringsmiddelassosiert sykdom<br />
Smiltevernplon for Oslo apr11<strong>2012</strong><br />
Sak: <strong>2012</strong>01309-1
43<br />
Nasjonalt folkehelseinstitutt: Meldinger om regionale, nasjonale eller (via WHO)<br />
internasjonale utbrudd<br />
Media: Oppslag om enkelttilfeller eller utbrudd (må verifiseres)<br />
I beredskapssituasjoner er det aktuelt å minne om meldings- og varslingspliktene og<br />
oppfordre til rask melding. Det kan være aktuelt å forsterke meldesystemet ved å be om<br />
muntlig varsling av visse sykdommer utenom det som følger av regelverket. Dersom det<br />
er aktuelt med statlige tiltak etter smittevernloven, anmodes Helsedirektoratet som rette<br />
myndighet om å sørge for det.<br />
6.6 Informasjon<br />
I beredskapssituasjoner skal smittevernoverlegen som leder av beredskapsgruppen<br />
umiddelbart underrette smittevernlegene i berørte bydeler om tiltakene som<br />
beredskapsgruppen er blitt enige om. Underretning skal også umiddelbart gis til<br />
direktøren ved 1-IELog bydelsdirektør i berørte bydeler. Direktøren underretter<br />
byrådsavdeling for eldre og sosiale tjenester.<br />
Videre skal smittevernoverlegen, dersom det er fare for at en epidemi kan oppstå eller at<br />
en epidemi har oppstått (nivå 2 eller høyere), straks informere:<br />
Allmennlegevakten<br />
Sykehus i Oslo, samt Ahus<br />
Fylkesmannen i Oslo og Akershus, helseavdelingen<br />
Nasjonalt folkehelseinstitutt, evt. nabokommuner, evt Helsedirektoratet, evt.<br />
Mattilsynet dersom situasjonen krever det, som ved mobiliseringsnivå 3 og 4<br />
Byrådsavdeling for eldre og sosiale tjenester informerer byrådsavdeling for miljø<br />
og samferdsel, samt bydelsdirektørene.<br />
Smittevernoverlegen har ansvar for den faglige informasjonstjenesten vedrørende<br />
smittevernet under hele beredskapsoperasjonen. Inforrnasjonsansvarlig i VIELvil kunne<br />
formidle informasjon til befolkningen via media inkludert internett. Det må vurderes å<br />
opprette telefonsvaretjeneste i etaten. Informasjonen skal være i samsvar med de<br />
vurderinger og innhold i informasjonsteksten som beredskapsgruppen er blitt enige om. I<br />
krisesituasjoner (nivå 3 og 4) skal sentral informasjonsavdeling i Rådhuset kobles inn.<br />
Helse- og omsorgsdepartementet eller Helsedirektoratet har hjemmel til å pålegge<br />
massemedia å ta inn meldinger til befolkningen eller deler av den.<br />
6.7 Opptrappingsnivåer<br />
Smittevernet i Oslo har tre nivåer for håndtering av utbrudd, samt truende eller manifeste<br />
kriser i fredstid.<br />
6.7.1 Nivå 1: Vanli or anisas'on<br />
Snauevernplan fOr Oslo april <strong>2012</strong><br />
Sak: <strong>2012</strong>01309-1
44<br />
Hendelser på dette nivået løses faglig og informasjonsmessig innenfor den vanlige<br />
linjeorganisasjonen, som regel ved smittevernlege i bydel, eventuelt med bistand fra<br />
smittevernoverlegen og/eller andre instanser.<br />
Eks: - Ett eller to tilfeller av meningokokksykdom<br />
- Mindre utbrudd av hepatitt A, salmonellose, shigellose<br />
Scenario la<br />
Ett tilfelle av smittsorn liernehinnebetennelse meningokokker oru e B<br />
Et 5 år gammelt barn blir en mandag kveld innlagt OUS via Legevakten.<br />
Smittevernoverlegen informeres telefonisk tirsdag formiddag fra Barnesenteret. Barnet<br />
går i barnehage.<br />
Smittevernoverlegen sender ut anonymisert melding til Legevakten og AMK om aktuelle<br />
innleggelse. Smittevernlegen i berørt bydel underrettes telefonisk og tar ansvar for videre<br />
intbrmasjon og håndtering i nærmiljøet. Indekspasienten har to sosken, to og ti år gamle.<br />
Smittevernlegen i bydelen sorger for at disse gis penicillin i en uke og at dc holdes<br />
hjemme fra barnehage og skole mens de er under behandling.<br />
Barnehagestyrer opplyser at det er uro blant foreldre i barnehagen, som har hørt rykter<br />
om tilfellet, og lurer på om barnehagen bør stenge. Barna i barnehagen får melding med<br />
hjem tirsdag ettermiddag om det aktuelle tilfellet, samt opplysningsbrosjyre fra<br />
Folkehelseinstituttet. Det understrekes at det ikke er nødvendig med forebyggende<br />
behandling til kontakter i barnehagen, og at stenging av barnehagen ikke anses<br />
nødvendig.<br />
Scenario lb<br />
"Polveralarm"<br />
En ansatt ved Postens brevsenter merker at det har lekket en del hvitt pulver ut av en stor<br />
konvolutt på et sorteringsrom. Det er ettermiddagsskift og ca 20 personer i rommet. Den<br />
ansatte varsler skiffieder som igjen varsler politiet. Politiet ber om at konvolutten ikke<br />
berores, at alle personer som har vært i rommet, gas inn i et tilstøtende rom og oppholder<br />
seg der til politiet kommer, og at aktuelle rom stenges av.<br />
Politiet kommer. Politiet har med seg apparatur (spektrometer) for analyse av pulveret<br />
(dette kan i mange tilfeller indikere hva slags stoffgruppe man har med å gjøre). 1det<br />
aktuelle tilfellet gir imidlertid analysen ikke noe konklusivt svar. Politiet kontakter<br />
smittevernoverlegen. Etter konferanse med Smittevernvakta besluttes det å gi to doser<br />
ciprofloxacin til alle eksponerte, og ikke bruke aktuelle sorteringsrom inntil nærmere<br />
undersøkelser er tbretatt.<br />
Hver ansatt får ciprofloxacin 250 mg to tabletter, med beskjed om ny dose etter ca 12<br />
timer. Politiet stenger av sorteringsrommet. Politiet sørger for at rester av pulver blir<br />
innlevert på Folkehelseinstituttet for nærmere undersøkelse. Folkehelseinstituttet melder<br />
Smi1/evernp1an for O. april <strong>2012</strong><br />
Sak: <strong>2012</strong>01309-1
45<br />
neste formiddae at det ikke er mistanke om anthrax i pulveret. Sorterinesrommet kan<br />
umiddelbart støvsuees orztas i bruk.<br />
6.7.2 Nivå 2: Omfattende utbrudd der beredska suru en i Oslo innkalles<br />
Scenario 2<br />
Stort utbrudd av shieellose d 'senteri knyttet til serverinessteder i Oslo sentrum<br />
<strong>April</strong> måned. Tidsrom: to uker. Sted: Gatekjøkken i Oslo sentrum og på Majorstuen. Mer<br />
enn 100 personer rammet.<br />
Involverte instanser: Smitteverngruppe i HEV (nå HEL), bydelshelsetjenester inkludert<br />
smittevernleger, Legevakten, Barnesenteret og Infeksjonsmedisinsk avdeling ved OUS-<br />
Ullevål, Beredskapsgruppen, Nasjonalt Folkehelseinstitutt.<br />
I begynnelsen av uke 14 blir seks personer innlagt OUS-Ullevål med kraftig diare, til dels<br />
blodig, samt høy feber. Etter et par dager viser det seg at alle tilfellene skyldes Shigella<br />
Ilexneri. Samtidig får mikrobiologisk avdeling ved OUS-Ullevål og andre<br />
mikrobiologiske laboratorier en rekke prøver fra polikliniske pasienter med diare som gir<br />
oppvekst av samme bakterie. Pasientene kommer fra hele byen, dog med en overvekt fra<br />
vestlige bydeler. Flere pasienter legges inn med lignende sykdomsbilde senere i uka. Via<br />
Nasjonalt Folkehelseinstitutt meldes oLYsåom funn av samme bakterie fra pasienter<br />
tilhørende andre kommuner. De fleste av disse har nylig vært i Oslo.<br />
Det viser seg at samtlige pasienter, med et par unntak, har spist på to restauranter, en i<br />
sentrum 02 en på Majorstuen. Mattilsynet inspiserer beeee restaurantene og har bare<br />
mindre merknader. Etter tilråding fra beredskapsgruppen blir begee likevel stenet av<br />
Mattilsynet. Det tas prøver av oppbevarte matvarer og matrester, samt av alle ansatt, uten<br />
at det kommer oppvekst av bakterier. I samarbeid med Folkehelseinstituttet gjennomføres<br />
en spørreundersøkelse (pasient-kontroll-studie) som peker ut salat som den mest<br />
sannsynlige infiserte matvare. Det viser seg at begge restauranter får salat fra samme<br />
importør. Mattilsynet legger ned omsetningsforbud for varer fra denne importøren. I uke<br />
15 opptrer bare sporadiske tilfeller. Restaurantene får åpne igjen i løpet av uke 16. Det<br />
blir ikke gjort funn av shigellabakterier i salat, men importøren skifter leverandør.<br />
6.7.3 Nivå 3: Krise eller katastrofe i fredstid.<br />
Stort, eller potensielt stort, utbrudd av alvorlig smittsom sykdom; eller katastrofe som<br />
øker risiko for slikt utbrudd i fredstid. Ofte få pasienter, men gjerne et større antall<br />
smitteutsatte kontakter, og det oppstår lett smittefrykt i befolkningen.<br />
Beredskapsgruppen innkalles på kort varsel.<br />
Scenario 3a<br />
Viral hemorrhaeisk feber<br />
Person fra Uganda er kongressdeltaeer på stor koneress i Oslo. Har vært i Oslo i 10<br />
daeer. Har bodd på kongresshotellet sammen med sin mann oe ber om leeetilsyn på<br />
grunn av høy feber og dårlig allmenntilstand. Pasienten har vært syk i flere daeer, men<br />
likevel deltatt i arbeidsgruppe på 20 personer flere ettermiddager. Undersøkes i 17-tiden.<br />
Smillevenip1an for Oslo apr11<strong>2012</strong><br />
Sak: <strong>2012</strong>01309-1
46<br />
Legen mistenker hemorrhagisk feber og pasienten innlegges i luftsmitteisolat ved<br />
Infeksjonsmedisinsk avdeling, OUS-Ullevål, som straks melder fra til bl.a.<br />
smittevernoverlegen og sykehushygieniker. Beredskapsgruppen innkalles til mote kl 20<br />
samme kveld. Alle kongressdeltagere bes om å holde seg på sine hotellrom inntil videre.<br />
Kongressen stanses. Det sendes ut en pressemelding i samråd med<br />
informasjonsavdelingen i Rådhuset. Pasienten dør neste morgen. Det blir bestemt at<br />
pasientens ektemann og de 20 deltagerne i arbeidsgruppen (hovedsakelig utlendinger)<br />
skal holdes i Oslo inntil smitte er avkreftet (tre uker). De får valget mellom fortsatt<br />
isolasjon på sine hotellrom, noe de imidlertid må betale selv, og gratis innkvartering i en<br />
tom avdeling ved et sykehjem. Ovrige kongressdeltagere får reise hjem, men disse, samt<br />
befieningen på hotellet, anmodes om å måle temperaturen to ganger daglig i tre uker, og<br />
kontakte lege (helst infeksjonsmedisiner/avdeling) ved feber over 38°C.<br />
Scenario 3b<br />
SARS<br />
To ektepar drar på ferie til Vietnam —Hanoi. Fem dager etter at de er kommet hjem, gir<br />
WHO melding om flere SARS-tilfeller i Hanoi. To dager senere får mannen i den ene<br />
familien feber, frysninger og hoste. Via fastlege blir han innlagt OUS-Ullevål, der han<br />
legges inn på luftsmitteisolat. Rontgenundersøkelser viser dobbeltsidige infiltrater,<br />
forenlig med SARS. Virus eller antistoff mot virus kan ikke påvises. SARS-mistanken er<br />
imidlertid sterk. Pasienten er lærer. Det gis beskjed om hjemmekarantene til<br />
husstandsmedlemmer, venneparet som var i Vietnam, lærerkolleger og alle klasser der<br />
pasienten har undervist etter at han kom hjem, samt tilfastlegen og personer som satt på<br />
venterommet hos fastlegen sammen med pasienten; til sammen 120 personer. Skolen<br />
stenges inntil videre.<br />
Beredskapsgruppen innkalles til møte samme kveld, representanter for AMK og<br />
Folkehelseinstituttet deltar også. Isolasjonskapasitet i Oslo gjennomgås. Det avtales at<br />
man neste dag skal sette opp et telt på plenen foran Infeksjonsmedisinsk avdeling på<br />
OUS-Ullevål, bemannet med personale fra Legevakten og Infeksjonsmedisinsk avdeling,<br />
for sortering. Orientering gis gjennom massemedia om at alle personer med feber og<br />
luftveissymptomer, spesielt kontakter av pasienten eller kontakter av personer i<br />
karantene, kan henvende seg direkte dit. Befolkningen oppfordres til å benytte egen<br />
transport, cvt. ringe AMK, som kan bruke spesialambulanse. Det opprettes en kommunal<br />
inforrnasjonstelefon, bemannet av byens smittevernleger.<br />
De neste dagene er pågangen tilsorteringsstedet stor. AMK må improvisere en ekstra bil<br />
med adskilt bagasjerom for transport. Det er stor mediepågang i forbindelsen med møter i<br />
beredskapsgruppen og også utenfor teltet på sykehuset. To personer innlegges dag 2 med<br />
mistanke om SARS, fem personer på dag 3. Fire av disse er blant personer som allerede<br />
er i hjemmekarantene, den femte er en drosjesjåfor som kjørte indekspasienten hjem fra<br />
Gardermoen. En av pasientene henvendte seg ikke til sorteringsstedet på OUS-Ullevål,<br />
men ble ved en misforståelse undersøkt av legevaktlege som ikke brukte<br />
beskyttelsesutstyr. Kontakter til de nye tilfellene settes også i hjemmekarantene.<br />
Beredskapsgruppen for Helse Sørøst har også hatt mote, og det bestemmes også å ta i<br />
bruk isolater ved OUS-Rikshospitalet. Fem av de åtte opprinnelig innlagte pasientene<br />
Siniilevernp1an fiE. Oslo april <strong>2012</strong><br />
Sak: <strong>2012</strong>01309-1
47<br />
viser seg å ha sannsynlig SARS. Helsedirektoratet vedtar at alle konserter, kino- og<br />
teaterforestilinger m.v. i Oslo skal avlyses inntil videre. I løpet av neste uke innlegges<br />
ytterligere 14 personer, hvorav 7 viser seg å ha sannsynlig SARS.<br />
Bydel Vestre Aker har et nytt sykehjem som er innflytningsklart, men ikke tatt i bruk. Det<br />
etableres en avdeling der med personale fra OUS. Pasienter med sannsynlig SARS som er<br />
i bedring. overflyttes dit for fortsatt isolering.<br />
Den tredje uken innlegges fire personer til, to av disse har sannsynlig SARS. Etter dette<br />
kommer det ikke flere tilfeller. Fem uker eter at utbruddet startet, oppheves<br />
hjemmekarantenen for de siste pasientene. Seks av SARS-pasientene er nå døde, de andre<br />
i bedring.<br />
Scenario 3c<br />
Bioterrorisme - ko er<br />
1forbindelse med et utenlandsk statsbesøk til Oslo firr Dagbladet en anonym henvendelse<br />
om at "noen kommer til å bli alvorlig syke dersom ikke besøket avlyses". Saken får en<br />
viss publisitet, men besøket blir gjennomført.<br />
Halvannen uke senere får flere personer som var på et møte med den besøkende<br />
statsministeren, feber. Tre blir undersøkt på legevakten og en hos fastlege, alle sendes<br />
hjem. Morgenen etter er imidlertid to av pasientene dårligere og har nå også fått utslett.<br />
En innlegges OUS-Aker og en annen OUS-Ullevål under diagnose vannkopper med<br />
komplikasjoner. Neste morgen er de to kritisk syke. Det bemerkes at de har blemmer som<br />
er mest utbredt på hender, føtter og i ansiktet. Det tas en rekke prøver. Om kvelden<br />
opplyser Folkehelseinstituttet at man har påvist sannsynlig koppevirus, og at prøver vil<br />
bli sendt til WHO for endelig bekreftelse.<br />
Regjeringens kriseråd møtes samme kveld, likeså Oslo kommunes krisehåndteringsteam<br />
og beredskapsgruppen. Folkehelseinstituttet melder at 20 000 vaksinedoser kan være<br />
tilgjengelige i løpet av få timer, flere hundre tusen doser i løpet av en dag eller to. Det<br />
besluttes fra sentralt hold at man neste dag skal tilby vaksine tilalle personer som møtte<br />
den utenlandske statsministeren og deres familier, samt alt sykehuspersonale,<br />
legevaktansatte og fastleger i Oslo, samt legevaktansatte. Beredskapsgruppen tilrår<br />
krisehåndteringsteamet at all ordinær virksomhet på helsestasjoner og i skolehelsetjeneste<br />
suspenderes de neste dagene, og at alt personell som på den måten frigjøres settes inn i<br />
vaksinasjon, med ett sentralt vaksinasjonssted i hver bydel. Pasienter med feber skal ringe<br />
til Legevakten, og skal så langt mulig tilses av "feberpatruljer" med lege og sykepleier<br />
som er født før 1975 og derfor forventes å være vaksinert.<br />
Alle suspekte tilfeller skal innlegges OUS-Ullevål, som overfører en rekke pasienter til<br />
andre sykehus i Oslo og Akershus for å skaffe mest mulig ledig plass.<br />
Neste dag innlegges et titalls pasienter med feber og suspekt utslett. Flere bydeler melder<br />
om stor pågang av folk utenom de allerede prioriterte gruppene som forlanger å få<br />
koppevaksine, og det er tegn til panikk. Folk oppfordres til å holde seg i Oslo og unngå<br />
reisevirksomhet, men mange hamstrer matvarer og drar ut av Oslo, Folkehelseinstituttet<br />
Smitt~plan fir Oslo april <strong>2012</strong><br />
Sak: <strong>2012</strong>01309-1
48<br />
foreslår å vaksinere alle Osloinnbyggere under 40 år, med personer i samfunnsviktige<br />
stillinger som høyeste prioritet. Det meldes nå om mulige tilfeller fra Stavanger, Bergen<br />
og Mo i Rana.<br />
En rekke land fraråder sine innbyggere å reise til Norge, og flere land, blant annet USA<br />
og Storbritannia, beslutter at bare reisende fra Norge med gyldig<br />
koppevaksinasjonssertifikat får innreise.<br />
6.8 Smittevernberedskap ved trussel om krig og ved katastrofer i<br />
krigstid (nivå 4)<br />
6.8.1 Kriser eller katastrofer ved kri eller når kri truer<br />
Dette defineres i denne sammenheng som ffire for epidemier pga. selve krigshandlingen<br />
eller trussel om krig. Risiko oppstår ved evakuering av befolkningen, sanitæranlegg med<br />
mangelfull eller forurenset vanntilførsel, forurenset mat, manglende kokemuligheter,<br />
kommunikasjonssvikt som hindrer viktig informasjon om smittespredning og tiltak, og<br />
eventuelt biologisk og annen sabotasje mot drikkevann, matreservoar med mer. I slike<br />
tilfeller forsøker man å opprettholde elementær hygienisk balanse for å unngå cpidernier<br />
(næringsmiddel inkludert drikkevann, kloakk og renovasjon) og dette regnes som en<br />
avgjørende del av totalforsvaret.<br />
6.8.2 Or aniserin av smittevernarbeidet —ansvar o m ndi het<br />
Dette følger så langt som mulig vanlige prinsipper, se 6.3. I utgangspunktet er<br />
kommunene og de regionale helseforetak ansvarlige for smittevernarbeidet, også under<br />
krig. Men fylkesmannen kan få utvidet sitt ansvars- og myndighelsområde under krig<br />
(NOU 2000:24). På den annen side må organiseringen være så fleksibel at enhver lokal<br />
helsemyndighet (bydel) i Oslo kan ved sammenbrudd av strukturer og kommunikasjon<br />
—selv ta initiativ og søke kontakt for aktuell assistanse. Ved mobilisering på nivå 4 bør<br />
det også etableres nært samarbeid med Sivilforsvaret og militær sanitet.<br />
6.8.3 Smittevernberedska i Oslo ved utbrudd av kri /kri strussel<br />
6.8.3.1 Bygninger<br />
For omtale av isolat i sykehus vises til 2.2. Kommunen kan melde forslag om<br />
forhandsdisponering av bygninger for isolasjon og behandling av smitteeksponerte<br />
personer, for eksempel hoteller og andre institusjoner, til Fylkesmannen. Rekvirering av<br />
bygninger til helseformål foretas av samme instans. Eksponerte personer kan også<br />
isoleres i hjemmet.<br />
6.8.3.2 Epidemiologisk team<br />
Beredskapsgruppen kan i samråd med spesialisthelsetjenesten opprette ct epidemiologisk<br />
team som kan rykke ut. Eksempler på deltagere: 1) Kommunal smittevernlege<br />
2) Spesialist i infeksjonsmedisin 3) Mikrobiolog 4) Representant for Mattilsynet. Teamet<br />
Ibretar cpidemiologiske utredninger "i marken" som grunnlag for videre tiltak.<br />
Sminevernplan for Oslo oioll <strong>2012</strong><br />
Sak- <strong>2012</strong>01309-1
49<br />
6.8.3.3 Prøver<br />
Prover hentet inn av teamet sendes aktuelt mikrobiologisk eller<br />
næringsmiddellaboratorium for påvisning av eventuelt smittestoff.<br />
6.8.3.4 Registrering av sikre og sannsynlige tilfeller<br />
Disse meldes til smittevernoverlegen som melder videre til Fylkesmannens<br />
helseavdeling, Folkehelseinstituttet og Helsedirektoratet som igjen kan melde til<br />
Forsvarets overkommando/Sanitetsstaben.<br />
6.8.3.5 Isolering av pasienter<br />
Isolering av pasienter: Fortrinnsvis i eksisterende isolater ved sykehusene. Ved<br />
helseinstitusjoner kan man også ved å omdisponere rom, funksjoner, ressurser og<br />
helsepersonell tilrettelegge for masseisolasjon.<br />
6.8.3.6 Transportplaner ved flytting av pasienter<br />
Det må legges vekt på smittevern for ambulansepersonell.<br />
evakueringsplaner med mer.<br />
Dette må innarbeides i<br />
6.8.3.7 Plan for forhåndsdisponering av helsepersonell for behandling av pasienter<br />
Dette må forhåndsdefineres av helsemyndigheter, og aktuelt personell må<br />
forhåndsinformeres (Lov om helsemessig og sosial beredskap § 1-4).<br />
6.8.3.8 Nødvendig utstyr til helseinstitusjoner fra på forhånd bestemt lager<br />
Det må sorges for at lagerhold av sentrale hjelpemidler vedlikeholdes for å unngå at de<br />
går ut på dato. Slike lager er aktuelle ved sykehus, andre helseinstitusjoner og ved<br />
bydelshelsetjenesten. Ledelsen ved hver institusjon har ansvar for eget lager, både med<br />
hensyn til kvantitet, kvalitet og samordning. Sirkulasjonstid må defineres.<br />
6.8.4 Praktiske tiltak ved nivå 4<br />
6.8.4.1 Varsling<br />
Mistanke om, eller påvist alvorlig smittsom sykdom varsles omgående av helsepersonell i<br />
primær- og spesialisthelsetjeneste, ambulansepersonell, mikrobiologiske laboratorier; se<br />
også 2.6.<br />
6.8.4.2 Mobilisering<br />
Smittevernoverlegen innkaller beredskapsgruppen i lopet av 1-2 timer etter<br />
krigsutbrudd/trussel om krig/katastrofe.<br />
6.8.4.3 Momenter ved analyse av situasjonen<br />
Omfang og situasjon (kontakter, behov for registrering, muligheter for avgrensning)<br />
Kliniske funn<br />
Biologisk sabotasje/epidemi?<br />
Isolasjonskapasitet?<br />
Behov for masseisolering?<br />
Mikrobiologisk diagnostikk<br />
Solidlevernplon for Oslo opril <strong>2012</strong><br />
SoA: <strong>2012</strong>01309-1
50<br />
Smittekilder (felles for filere?)<br />
Smitteveier (vann, mat, luft/dråpe m.v.)<br />
Tilgang på personell med kompetanse i smittevern?<br />
Spesielle problemer som vanskeliggjor situasjonen? (sammenbrudd i vanntilforsel,<br />
oversvommelse, manglende kommunikasjon med mer.)<br />
6.8.4.4 Aktuelle tiltak overfor pasienter, kontakter, miljo<br />
Isolasjon, provetaking og behandling av pasienten(e)<br />
Dersom innleggelse i sykehus: kontakt avdelingsoverlegen ved Infeksjonsmedisinsk<br />
avdeling, sykehushygieniker. AMK-sentralen og HEL avd. Allmennlegevakten<br />
Registrer kontakter av pasienten<br />
Vurder provetaking<br />
Vurder profylaktisk behandling<br />
Vurder isolasjonsbehov<br />
Dersom isolasjonsbehov: vurder isolasjon i hjemmet, i sykehus, eller masscisolasjon<br />
Registrer pasientens/parorendes/kontakters opplysninger om mat/vann og andre<br />
opplysninger<br />
Vurder mikrobiologisk provetaking av mat/vann/utstyr/miljo<br />
avstenging av vannkilder, ekstra klorering av vann, alternative vannkilder, beskjed<br />
om koking av vann osv.<br />
Vurder tiltak ved mistankc om storre matbåren infeksjon<br />
Vurder avsterwino av smitteområde/rom/hus inntil videre<br />
Vurder smittevask —desinfeksjon av miljo<br />
6.8.5 Informas'on ved nivå 4-utbrudd<br />
Leder av beredskapsgruppen har i samarbeid med direktoren og informasjonsansvarlig<br />
ved I IEL og informasjonsavdelingen i Rådhuset ansvar for å sorge for skriftlig og<br />
muntlig informasjon om aktuelle tiltak som beredskapsgruppen er blitt enige om.<br />
Informasjon gis til:<br />
Byrådsavdeling for eldre og sosiale tjenester<br />
Bydelene<br />
Allmennlegevakten<br />
Sykehus som skal ta i mot pasienter/kontakter<br />
Helsedirektoratet<br />
Nasjonalt folkehelseinstitutt<br />
Nabokommuner og andre steder i landet som kan være eller bli involvert i utbruddet<br />
Mikrobiologiske laboratorier<br />
Andre relevante instanser<br />
Helse- og omsorgsdepartementet eller Helsedirektoratel har hjemmel til å pålegge<br />
massemedia å ta inn meldinger til befolkningen eller deler av den.<br />
Scenario 4<br />
Utbrudd av smittsom mage/tarms ,kdom etter eksplosjon<br />
Smi0elvrnplan jOr Oslo april <strong>2012</strong><br />
Sak: <strong>2012</strong>01309-1
5 1<br />
Sammenbrudd av infrastrukturen i flere bydeler etter ukjent, omfattende eksplosjon som<br />
omfatter flere bydeler, og som medfører store odeleggelser på vann og kloakknett.<br />
Beredskapsgruppen kommer raskt sammen og befolkningen i affiserte bydeler får blant<br />
annet råd om å koke alt drikkevann. Det kommer likevel etter et par dager et meget stort<br />
utbrudd av smittsom mage/tarmsykdom med diare og dehydrering —flere hundre personer<br />
blir akutt syke, og særlig barn og eldre dør på grunn av manglende væske- og/eller<br />
elektrolyttilførsel.<br />
Smiltevernplanlol 0510 amll <strong>2012</strong><br />
Sak: <strong>2012</strong>013(19- I
52<br />
7 INFLUENSABEREDSKAPSPLAN <strong>FOR</strong> <strong>OSLO</strong><br />
7.1. Bakgrunn<br />
Influensa smitter i hovedsak som luftsmitte (dråpesmitte) men kontaktsmitte kan også<br />
forekomme. Influensavirus endrer se2 stadig, og vaksine eller gjennomgått sykdom med<br />
en subtype gir ikke nødvendilwis beskyttelse mot en ny subtype.<br />
En influensapandemi er en stor, verdensomspennende epidemi av influensa. Slike har<br />
opptrådt med ujevne mellomrorn. Den mest alvorlige influensapandemi siste 100 år var<br />
spanskesyken i 1918-19, mindre alvorlige pandernier i nyere tid har vært asiasyken 1957-<br />
59 og Hong Kong-syken i 1968-70. Svineinfluensapandemien (A 1N1) som startet april<br />
2009 har vært forholdsvis mild.<br />
Under spanskesyken ble cirka 40 % av befolkningen syke, og cirka 1,5 % av de syke<br />
døde. Dødelidieten var høyest i aldersgruppen 20-40 år. De første tilfellene kom i<br />
mai/juni 1918, mens toppen av epidernien ble nådd i oktober/november samme år. Det<br />
korn en ny, men betydelig mindre topp i mars 1919.<br />
Det spesielle med influensapandemi er det store antall syke man risikerer, særlig hvis<br />
pandemien skyldes en alvorlig variant av virus. Under spanskesyken døde antagelig<br />
mange av bakteriell lungebetennelse. Verken antibiotika, vaksine eller antivirale midler<br />
fantes, noe som taler for at dødeligheten under nye pandemier kan bli mindre enn den<br />
gang. På den annen side har dødeligheten vært høy ved tilfellene av fugleinfluensa i Asia<br />
fra 2004 og utover.<br />
Man vil kunne stå overfor to scenarioer:<br />
Man kan få en pandemi uten tili2jen2elig vaksine, i alle fall i forste fase av<br />
pandemien (som svineinfluensapandemien)<br />
Virus kan gi et mer alvorlig sykdomsbilde enn vanlig, slik at et stort antall kan bli<br />
alvorlig syke til tross for tilgjengelig vaksine<br />
I tillegg må også nevnes at tidlig behandling med antiviralt middel (oseltamivir og andre)<br />
kan redusere dødelighet betydelig og at forebyggende behandling med samme middel er<br />
vist å kunne redusere sykelighet. Dette forutsetter imidlertid at det aktuelle viruset er<br />
følsomt for aktuelle midler.<br />
Influensaheredskapsplanen Ibr Oslo lar ulgangspunkl i Nasjonal heredskapsplan.fin.<br />
pandemisk influensa (Oslo: Helse- og omsorgsdeparlememel, 2009) og<br />
Pandemanlegging i kommunehelsetjenesten (Oslo: Helsedireldoralei, 2009), sanu<br />
elfaringer fra svineinfluensapandemien.<br />
Målene er å<br />
Redusere sykelighet og død<br />
Smatevernplan Oslo april <strong>2012</strong><br />
Sak: <strong>2012</strong>01309-1
53<br />
Kunne ta hånd om et stort antall syke pasienter<br />
Opprettholde kritiske samfunnsfunksjoner og lovpålagte oppgaver, til tross for<br />
stort sykefravær<br />
Gi fortløpende nødvendig informasjon til helsevesenet, myndigheter, publikum og<br />
massemedia<br />
7.1.1 Pandemifaser<br />
Nasjonal beredskapsplan følger WHOs beredskapsplan og beskriver pandemiutviklingen<br />
i seks faser samt en postpandemisk periode. I hver fase er det nasjonale mål og tiltak for<br />
følgende områder:<br />
Planlegging og koordinering<br />
Overvåking og vurdering<br />
Forebyggingog begrensning<br />
Respons<br />
Kommunikasjon<br />
De ulike fasene er karakterisert på følgende måte:<br />
FASE Beskrivelse<br />
Interpandemisk periode<br />
FASE 1 Ingen ny subtype influensa er blitt<br />
åvist blant mennesker eller d r<br />
FASE 2 Nytt virus hos dyr<br />
Pandemisk årvåkenhets eriode<br />
FASE 3 Smitte til mennesker,men ingen<br />
smitte blant mennesker eller sjeldne<br />
hendelser av smitte til nærkontakter<br />
FASE 4 Begrenset smitte mellom mennesker<br />
FASE 5<br />
Pandemisk<br />
FASE 6<br />
Økende smitte mellom mennesker,<br />
men fortsatt lokalisert<br />
eriode<br />
Pandemi—økende og omfattende<br />
overføring av virus i den generelle<br />
befolkningen<br />
Overordnet mål<br />
Styrke pandemiberedskapenglobalt, nasjonalt,<br />
re ionalt o lokalt<br />
Minimere risikoen for smittetil mennesker og<br />
sikre rask og koordinert informasjonhvis det<br />
skulle skje<br />
Sikre rask karakteriseringav nytt virus og tidlig<br />
oppdaging, rapporteringog respons på nye<br />
tilfeller<br />
Begrense utbredelse av nytt virus eller forsinke<br />
spredning for å vinne tid til forberedelser,inkl.<br />
vaksineutvikling<br />
Maksimeretiltak for å begrense eller forsinke<br />
spredning for om mulig hindre pandemi<br />
Minimere innvirkningenav pandemien<br />
Alle faser fra fase 2 og utover kan i tillegg klassifiseres i forhold til om Norge er affisert<br />
eller ikke.<br />
7.2. Overordnet kommunal strategi ved influensapandemi<br />
Innledningsvis vil smittevernhensyn styre behandlingstiltakene. I WHO pandemifase 5 og<br />
i starten av fase 6 (initialt få tilfeller i Oslo) er hovedmålet å forsinke spredning ved<br />
Smittevernplan for Oslo april <strong>2012</strong><br />
Sak: <strong>2012</strong>01309-1
54<br />
tidligst mulig identifikasjon av smittede og behandfimilisolering av disse. De aller fleste<br />
smittede vil medbrinE,Yesmitte fra utlandet. Det er aktuelt å se til de syke hjemme<br />
("feberpatruljer", se 7.5.3).<br />
Når pandemien har nådd Oslo, og de fleste tilfeller skyldes innenlands smitte, vil det<br />
være behov for å undersøke mange pasienter som har feber. Det vil fortsatt være<br />
hensiktsmessig med tiltak for å beusense smitte, men man vil komme til et tidspunkt der<br />
det ikke lemzer er muli2 å nå alle pasienter med sykebesok. Det kan da opprettes<br />
"feberpoliklinikker" på Allmennlegevakten, legevaktbasene og i bydelene i henhold til<br />
opptrappingsplan, se 7.5.4.<br />
Ved svært utbredt smitte har det antagelig liten hensikt å isolere de syke og å<br />
opprettholde feberpoliklinikker, pasienter kan oppsøke egen lege.<br />
Informasjon til befolkningen koordineres av informasjonsavdelingen i Byrådsleders<br />
avdeling og informasjonsansvarlig i EIEL. Det skal vises til informasjon fra sentrale<br />
myndigheter. Se 7.7. Smittevernoverlegen er ansvarli2 for den faglige informasjonen.<br />
Viktige samfunnsfunksjoner kan bli truet på grunn av personellman£;el (stort sykefravær).<br />
Det er nødvendig at alle etater og virksomheter oppretter liste over prioriterte oppgaver,<br />
og kartlelw_erhvordan personell evt. kan omdisponeres. Skoler og barnehag.er bør<br />
opprettholde drift så lemze sentrale helsemyndigheter ikke anbefaler sten2in.(2,-.<br />
Det kan bli aktuelt å tilby spesielt smitteutsatte personer, eller personer i spesielt<br />
samfunnsviktige stillinger , forebyggende behandlin,(2med antiviralia wgeller prioritering<br />
med hensyn til vaksinasjon når vaksine blir<br />
7.3 Ansvar og organisering<br />
Pandemiberedskapen er en del av kommunens helsemessige og sosiale beredskap og<br />
ligger til Byrådsavdeling for eldre og sosiale tjenesters ansvarsområde. En alvorlig<br />
panderni, særlig dersom det medfører høyt sykefravær, kan imidlertid ramme hele det<br />
kommunale apparatet, herunder samfunnskritiske funksjoner i andre sektorer. Det er<br />
viktig å understreke at planer og tiltak for håndtering av en pandemi skal være en<br />
integrert del av kommunens samlede beredskap. Det vises i den sammenheng til<br />
Overordned plan for helseniessig og sosial beredskap i Oslo.<br />
I likhet med annet beredskapsarbeid er arbeidet for å håndtere en pandemi et linjeansvar.<br />
Virksomheter og bydeler har således ansvar for å utarbeide planer som ivaretar<br />
pandemiberedskapen og for å gjennomføre beredskapstiltak innen eget ansvarsområde. I<br />
bydelene vil planen inn2å som del av bydelens smittevernplan. Alle kommunale<br />
virksomheter skal ha planer for å kunne håndtere høyt sykefravær i egen virksomhet og<br />
eventuelt å kunne avgi personale til prioriterte virksomheter i en krisesituasjon.<br />
Sminevernplan for Oslo apr11<strong>2012</strong><br />
Sak: <strong>2012</strong>01309-1
55<br />
Panderniberedskapen opptrappes etter følgende plan:<br />
FASE 1 o Revisjon av planverk<br />
FASE 2 Aktivering av planverk<br />
Avklare ledelse, organisasjon, arbeidsdeling og<br />
informasjonsstrategi<br />
Gjennomgang og oppdatering av beredskapsplaner, inklusive<br />
bydelenes planer<br />
Delta i planleggingsprosesser på regionalt og nasjonalt nivå<br />
Politisk og administrativ forankring av planverk på kommunalt<br />
nivå og bydelsnivå<br />
FASE 3 o Innkalling av tverretatlig planleggingsgruppe<br />
Innkalling av beredskapsgruppe for smittevern<br />
FASE 4 Økt kommunal beredskap etter planer lagt i fase 2<br />
Viderefore informasjonsstrategiene<br />
Planlegge for ivaretakelse av samfunnskritiske tjenester<br />
Planlegge legevakt og legedekning<br />
Planlegge omdisponering av helsepersonell<br />
Planlegge alternative pleiesteder<br />
Planlegge for håndtering av legemidler og nødvendig medisinsk<br />
utstyr<br />
Planlegge for evt. massevaksinering<br />
Planlegge smitteverntiltak, få oversikt over beskyttelsesutstyr<br />
Planlegge samarbeid med sykehusene vedr inn- og<br />
utskrivninger<br />
Planlegge organisering av registreringsenhet <br />
FASE 5 OG 6 Etablering av full kommunal beredskap<br />
Vurdere etablering av krisestab i EST<br />
Vurdere å opprette feberpatruljer<br />
Vurdere å opprette feberpoliklinikker<br />
Vurdere å opprette influensasykestuer<br />
Gjennomføre eventuell massevaksinasjon<br />
Gjennomføre eventuelle tiltak etter smittevernloven<br />
Vurdere etablering av krisehåndteringsteam i Rådhuset (MOS)<br />
Omfang-av tiltak i fase 5 og 6 vil avhenge av krisens alvorlighetsgrad. og blant annet<br />
forhold som:<br />
Om Norge er affisert (fase 5)<br />
hva som er kjent om smittsomhet og virulens (hissighet) for aktuelle virus<br />
7.3.1 Smittevernoverlecrens stab o krisestab i EST<br />
Se 6.4<br />
7.3.2 Beredska s ru en for smittevern i Oslo<br />
Se 6.4.2<br />
Smittevernplanjor Oslo april <strong>2012</strong><br />
Sak: <strong>2012</strong>01309-1
56<br />
7.3.3 Krisehåndterin steamet i Rådhuset<br />
Krisehåndterin2stearnet består av beredskapssjefen med nødvendig stab. representanter<br />
for berørte byrådsavdelinger og evt. fra de viktigste etater/bedrifter som er berørt. Leder<br />
av krisehåndteringstearnet utpekes av byråden for miljø og samferdsel.<br />
7.3.4 Beredska s ru ) er i b delene<br />
Planer for beredskapsgrupper i bydelene skal finnes i bydelenes katastrofeplaner.<br />
Sammensetningen kan suppleres eller endres ut fra behovet i en pandernisituasjon.<br />
7.3.5 Forhold til s esialisthelsefenesten<br />
Sykehusene skal ha delplan for influensaberedskap som en del av sine katastrofeplaner.<br />
Influensapasienter fra Oslo som trenger intensivbehandling skal til OUS-Ullevål eller til<br />
Ahus, mens visse typer høyspesialisert behandling (ECM0) gis på OUS-Rikshospitalet.<br />
Det vilofte være naturlig å innkalle OUS og/eller Ahus til møter i beredskaps2ruppen.<br />
Under pandemien høsten 2009 var det kommunale smittevernet ved bydelsoverlege/<br />
smittevernoverlege representert i beredskapsgruppen ved OUS, noe som var svært nyttig.<br />
7.4. Vaksinasjon og masselagring av antiviralia<br />
Anskaffelse av vaksine og antiviralia, inkludert beredskapslagring anses som en statlig<br />
oppuave, og omtales ikke nærmere. Ved alvorlig utbrudd av allmennfarlig smittsom<br />
sykdom kan Helsedirektoratet om nødvendig påby vaksinasjon til befolkningen, eller<br />
deler av den (smittevernloven § 3-8).<br />
Med utgangspunkt i nasjonale retningslinjer og føringer vil Beredskapsgruppen for<br />
smittevern diskutere videre retningslinjer for vaksinasjon og eventuell profylaktisk<br />
behandling av friske i Oslo (inkludert eget personale).<br />
Eventuell massevaksinasjon vil i hovedsak foregå innenfor det alminnelige apparatet:<br />
helsestasjoner, hjemmesykepleien, sykehjemmene og fastlegene. For helsestasjoner og<br />
fastleger kan det være aktuelt med spesielle vaksinasjonsdager der annet arbeid<br />
nedprioriteres til fordel for vaksinasjon.<br />
Det kan eventuelt også opprettes egne vaksinasjonspoliklinikker<br />
Bedriftshelsetjenester kan også benyttes.<br />
i større lokaler.<br />
For arbeidstakere som prioriteres for vaksinasjon på grunn av samfunnsmessige<br />
nøkkelstillinger kan det være aktuelt med vaksinasjon via bedriftshelsetjenester for<br />
bedrifter som er tilknyttet slike.<br />
Informasjon om vaksine må gis på flere relevante språk.<br />
Smioevernplan fOr Oslo april <strong>2012</strong><br />
Sak: <strong>2012</strong>01309-1
57<br />
7.5 Behandling og pleie ved influensapandemi<br />
7.5.1 Telefonfenesten<br />
Det tilstrebes at alle som mistenker at de er rammet av pandemisk influensa og har behov<br />
for medisinsk vurderine og behandline, forst tar kontakt med helsevesenet pr telefon.<br />
Informasjonstiltakene må sikre at denne prosedyren er tilstrekkelie kjent i befolknineen.<br />
Hensikten med dette er å unne-åunodig smittespredning oe så raskt som mulig få vurdert<br />
hvilket tiltak som er mest hensiktsmessig for den enkelte og for samfunnet.<br />
Fastlegekontorene må tilpasse kapasiteten for å kunne motta telefonhenvendelser på<br />
dagtid slik at flest mulig pasienter kan vurderes av egen lege. Leuevaktsentralen skal<br />
primært ta imot henvendelser utenom arbeidstid, men skal også være et sikkerhetsnett før<br />
personer som av ulike grunner ikke Eårkontakt med fastlege.<br />
Under en pandemi vil en sentral telefontjeneste bygger på de erfaringer<br />
Legevaktsentralen har i det daglige, men tjenesten må utvides slik at alle som trenger det<br />
er sikret rask kontakt med kvalifisert personell for å få sin tilstand vurdert.<br />
Telefontjenesten må holdes løpende og grundig informert om nasjonale og lokale<br />
strategier oe vurderinger i ulike pandemifaser.<br />
7.5.2 Behandlino ay influensas 'ke<br />
I tidlig fase er det onskelig å forsinke og redusere smitte. Etter hvert som smitten sprer<br />
seg er dette mindre viktig, og hovedutfordringen vil i større grad være å opprettholde<br />
tilstrekkelig behandlingskapasitet. Kommunens strategi vil derfor avhenge av<br />
sykdomrnens alvorlighetsgrad og utbredelse.<br />
7.5.2.1 Legebemanning<br />
Ved truende utbrudd må Almennleuevakten, i samråd med beredskapseruppen, vurdere<br />
styrket leeebemannine, inkludert reservemannskaper. Slik opptrapping baseres primært<br />
på fastleger og bruk av andre leeer tilknyttet Almennlegevakten. Eksterne leeer benyttes i<br />
den grad det er mulig og forsvarlie.<br />
Omprioritering av leger innenfor normalarbeidstiden må gjøres av de bydeler/etater som<br />
normalt disponerer legene. Man kan for eksempel benytte leger som skulle utført<br />
offentlige legeoppgaver.<br />
Sentrale helsemyndieheter kan åpne for samtidig bruk av vikar i eeen ffistleeepraksis oe<br />
andre midlertidige tiltak for å oke behandlingskapasiteten i en periode.<br />
7.5.2.2 Sykebesok<br />
S 7kebesok å daetid utfores av fastlegene på bydelsnivå, primært tilegne pasienter,<br />
eventuelt etter avtale mellom fastlegene om et felles opplegg. I tillegg må hver bydel ha<br />
planer for å fristille en lege til å utfore sykebesøk hele arbeidsdagen (08-16) eventuelt i<br />
samarbeid mellom nabobydeler. Bydelen må sikre at legen har koffert med smittevern- og<br />
prøvetakingsutstyr og en fast vakttelefon som kan brukes i hele perioden ordningen<br />
pågår. Denne "sykebesøkslege" vil utgjøre et sikkerhetsnett dersom fastlegen ikke selv<br />
Sminevernplun for Oslo april <strong>2012</strong><br />
Sak: <strong>2012</strong>01309-1
58<br />
kan reise i sykebesøk. Hvis heller ikke denne legen har kapasitet, overtar<br />
Legevaktsentralen oppdraget. Allmennlegevakten vil bruke egne leger og også formidle<br />
oppdrag til sykebesøkslegene i bydelene når disse har ledig kapasitet.<br />
S ,kebesøk utenom normalarbeidstiden er Allmennlegevaktens ansvar, og vil bli trappet<br />
opp etter behov som beskrevet under avsnittet over om lelzebemanninlz.<br />
7.5.2.3 Feberpatruljer<br />
Feberpatruljer er en spesialukzave av sykebesøksordnirwen hvor et eller flere innsatsteam<br />
som er forberedt på smittefare vurderer pasienten i eget hjem etter oppdra2 fra<br />
telefontjenesten. I tillegg til lege/sjåfør kan teamet eventuelt også bestå av<br />
hygienekompetent sykepleier. Teamet tar prøver, diagnostiserer, vurderer behov for<br />
innleggelse eller pleie, og iverksetter behandling og smitteverntiltak på stedet.<br />
Dette virkemiddelet er mest aktuelt tidlig i panderniutviklingen ved sin<br />
smittebegrensende effekt. Det forutsetter også at befolkningen informeres om at de skal<br />
henvende seg telefonisk (cksempelvis til Legevaktsentralen) ved mistanke om influensa,<br />
og ikke dra direkte til lege/legevakt.<br />
7.5.2.4 Polildinisk pasientbehandling<br />
Når smitten blir utbredt vil det ikke være hensiktsmessig å sende feberpatruljer hjem til<br />
alle syke. Sykdommens alvorlighetsgrad og omfang vil avgjøre hvordan man organiserer<br />
det polikliniske tilbudet. Dersom sykdornrnen er mild, men rammer svært mange, vil økt<br />
kapasitet på eksisterende legekontor være mest hensiktsmessig. Dersom sykdommen er<br />
svært alvorlig vil det av smittevernhensyn være mer aktuelt å etablere særskilte<br />
feberpoliklinikker i egne lokaler. Nedenfor skisseres aktuelle strategier.<br />
Smittevernoverlegen gir råd til EST om hvilken strateg,i som bør vekzes i den Izitte<br />
situasjonen, og informasjon om valgt strategi formidles med uwangspunkt i<br />
smittevernoverlegens stab og informasjonsavdelingen i Rådhuset.<br />
0 tra inc å AllmennleGevakten<br />
Allmennlegevakten vil behandle influensapasienter i særskilte lokaler i Storgaten 40, slik<br />
at smittespredning minimaliseres.<br />
Legevaktbasene kan bli disponert om til "feberklinikker". Dette vil i så fall medføre at<br />
pasienter uten feber henvises til andre tilbud (på Allmennlegevakten og hos fastlegene).<br />
0 tra inc hos fastlezene<br />
Under pandemi må fastlegene prioritere akuttkonsultasjoner på e.czetkontor. Av<br />
smittevernhensyn kan konsultasjonene samles i bestemte tidsrom.<br />
Telefontilgjengeligheten må sikres.<br />
Organisering av fastlegetilbudet under en alvorlig pandemi vil være avhengig av<br />
situasjonen. Det kan være aktuelt å utvide åpningstiden og/eller samle aktiviteten i noen<br />
få større praksiser som kan bemannes etter en turnusordning. Et slikt endret tilbud<br />
annonseres sentralt og ved oppslag/informasjon på det enkelte legekontor. Bydelene må, i<br />
Sminevernplan for Oslo april <strong>2012</strong><br />
Sak: <strong>2012</strong>013091
59<br />
samråd med fastlegene, ha planer for ulike organiseringsmåter som kan<br />
opprettholde/utvide tilbudet under ulike seenarioer. Det er staten som fastsetter<br />
refusjonstakster og som kan gjøre midlertidige endringer i regelverket eller takster<br />
dersom det vurderes som nødvendig i den konkrete situasjonen.<br />
Særskilte feber oliklinikker<br />
Bydelene må ha planer for, på anmodning fra byrådsavdelingen, å kunne opprette<br />
feberpoliklinikker. Disse kan planlegges enten alene eller sammen med nabobydeler (eks<br />
3 + 3 bydeler). Planleggingen må imidlertid skje i samråd med HEL som har ansvar for<br />
koordinering og må ha en oversikt over de konkrete planene. Opprettelse av<br />
feberpoliklinikker vil i tilfelle være et strategisk tiltak som iverksettes for hele byen.<br />
Klinikkene skilles fra ordinær virksomhet for å unngå smittesituasjoner. Lokalene kan<br />
være en utvalgt helsestasjon eller annet egnet lokale i den aktuelle bydelen. Det er viktig<br />
å sikre nødvendige parkeringsplasser og romslige venterom. Det legges opp til enkel<br />
medisinsk innredning og forenklet, standardisert pasientdokumentasjon.<br />
Feberpoliklinikkene mottar pasienter etter henvisning fra telefontjenesten eller ved at<br />
pasienter oppsøker poliklinikken ut fra generell informasjon gitt til befolkningen. De<br />
bemannes med fastleger og kommunalt hjelpepersonell. Personalet beskyttes ved<br />
smitteverntiltak og eventuelt profylaktisk medisinering (jfr statlige anbefalinger).<br />
Ved fullt utviklet pandemi med svært mange smittede vil ett av formålene med<br />
feberpoliklinikker, nemlig å holde feberpasienter adskilt fra andre pasienter, ikke lenger<br />
være aktuelt, og det må da vurderes om feberpoliklinikkene fortsatt skal opprettholdes.<br />
7.5.3 Retninaslin'er for behandlin ocrinnle else i sykehus<br />
Dersom mange rammes samtidig kan det bli nødvendig med streng prioritering, slik at<br />
bare de aller darligste pasientene innlegges i sykehus. Eventuelle retningslinjer for<br />
sykehusinnleggelse må utarbeides i spesialisthelsetjenesten i henhold til den konkrete<br />
situasjonen.<br />
7.5.4 Avlastnin av s kehus<br />
For å øke kapasiteten og frigjøre plasser ved sykehus kan det være nødvendig med økt<br />
utskrivning av pasienter (som ikke har influensa). Eksisterende sykehjem skal kunne<br />
motta slike pasienter, om nødvendig med midlertidig fortetning av plasser.<br />
<strong>Sykehjemsetaten</strong> skal, på anmodning fra EST, stille til disposisjon inntil 500 plasser, jf<br />
Overordnet plan for helsemessig og sosial beredskap i Oslo.<br />
7.5.5 Etablerin av do nbehandlin utenfor sykehus influensasvkestuer<br />
Det kan oppstå en situasjon der mange syke er i behov av pleie/overvåkning, uten at de<br />
kan prioriteres for innleggelse i sykehus. Det kan for eksempel trenges hjelp til<br />
væskeinntak, inkludert intravenøs behandling, mating, behandling med febernedsettende<br />
midler og eventuelt antibiotika, samt vanlig pleie.<br />
Smiuevernplwl for Oslo april <strong>2012</strong><br />
Sak: <strong>2012</strong>01309-1
60<br />
Man vil primært ta utgangspunkt i egnede hoteller med tilhørende infrastruktur og<br />
standardbemanning, supplert med pleiefaglig og medisinsk personell og andre spesielle<br />
innsatsgrupper. Som et alternativ kan også tomme sykehjern (erstatningssykehjem som<br />
ikke er i bruk på det aktuelle tidspunkt) danne grunnlag for slike sykestuer. Lokalene som<br />
benyttes av spesialisthelsetjenesten i Storgaten 40 er også et mulig alternativ dersom<br />
situasjonen krever det, men vil innebære midlertidig stansing av elektiv kirurgi og<br />
forutsette nært samarbeid med OUS.<br />
<strong>Sykehjemsetaten</strong> og Helseetaten må ha planer for alternative måter å opprette op,drive<br />
influensasykestuer. Det antas at slike planer i stor grad vil være sammenfallende med<br />
tiltak i etatenes generelle beredskapsplanplaner.<br />
7.5.6 Personale<br />
Det kan bli behov for ekstra personale, samtidig vil man risikere høyt sykefravær pga<br />
pandernien. Ikke-kritiske oppgaver må nedprioriteres. Noen personellgrupper kan<br />
midlertidig få nye arbeidsoppgaver, for eksempel kan utvalgte hjelpepleiere midlertidig få<br />
ansvar for visse sykepleieropp2aver. Korte, intensive kurs kan være aktuelle i forbindelse<br />
med slik "oppgraderinC av personale. Alle virksomheter må ha utpekt helsepersonell<br />
som har det overordnede faglige ansvar for denne ordning.en dersom den tas i bruk i<br />
virksomheten.<br />
I hoteller kan vanlig personale bidra med matlaging, vasking og servering og i en<br />
krisesituasjon, eventuelt hjelpe med pleie under veiledning. Studenter i helsefag,<br />
pensjonerte hjelpe- og sykepleiere kan også mobiliseres. Om nødvendig kan det<br />
rekvireres personell og utstyr fra nærmeste sivilforsvarskrets for støtte til<br />
helsetjenesteberedskapen. Det er inngått en avtale mellom Helsedirektoratet og<br />
Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap som regulerer dette. Røde Kors og<br />
Norsk Folkehjelp vil og,så kunne bidra med personell og utstyr.<br />
En situasjon som medfører behov for å ta i bruk ovennevnte tiltak i<br />
kommunehelsetjenesten vil sannsynligvis også medføre personellmangel i<br />
spesialisthelsetjenesten og andre viktige samfunnssektorer. Dersom tiltakene skal<br />
iverksettes må det således skje som en del av en koordinert, tverrsektoriell innsats for<br />
effektiv bruk av tilgjengelig personale.<br />
7.6 Dødsfall<br />
Oslo har ordinært omkrinu 6000 dødsfall pr år, eller 500 per måned. Ved en alvorlig<br />
pandemi kan dette tallet stige betydelig. Kommunen kan ved stor overdødelip.het i<br />
forbindelse med epidemi vedta spesielle forholdsregler, eksempelvis at avdøde skal<br />
kremeres (smittevernloven § 4-6). Helse- og ornsorgsdepartementet kan vedta egen<br />
forskrift om gravferd og transport av lik. Det vises for øvrig til Gravferdsetatens<br />
beredskapsansvar jf. Overordnel plan fOr helsemessig og sosial beredskap i Oslo.<br />
Smiltevernplan fot Oslo april <strong>2012</strong><br />
Sak: <strong>2012</strong>01309-1
61<br />
7.7 Informasjon<br />
Bydeler og virksomheter har ansvar for informasjon til publikum innenfor eget<br />
ansvarsområde og oppretter det informasjonsapparatet som er nodvendig for sin<br />
virksomhet. Under en pandemi får imidlertid smittevernoverlegen i Oslo og<br />
smittevernlegene i bydelene et spesielt ansvar for å sorge for god og koordinert faglig og<br />
praktisk informasjon som er rettet mot aktuelle målgrupper. Dette krever tett samarbeid<br />
med informasjonsansvarlig i virksomheten og samarbeid mellom informasjonsansvarlige<br />
i virksomhetene. I IEL får en sentral rolle i dette og ved stor pågang fra media og/eller<br />
kriser kan kommunens stottegruppe for kriseinformasjon bidra.<br />
Det vilvære behov for å styrke telefontjenesten for å kunne gi informasjon av mer<br />
generell art tilpublikum. Dette gjelder i alle virksomheter. Med stor pågang og stort<br />
informasjonsbehov kan det være aktuelt å opprette egen informasjonstelefon sentralt i<br />
kommunen slik det ble gjort under pandemien i 2009. Det vil være viktig å formidle at<br />
syke personer ikke skal ringe informasjonstelefonen, men skal ringe Legevaktsentralen<br />
eller fastlegen.<br />
Ilovedinformasjonskanal for kommunen er nettet, særlig hovedportalen<br />
(www.oslo.kommune.no), nettsidene til 1-IELog til bydelene. Annonser i riksaviser og<br />
bydelsaviser kan også brukes, samt flyers, plakater m.v. på kommunale tjenestesteder og<br />
annensteds, eks. på trikk, bane og buss.<br />
Det er viktig å kunne tilby informasjon på de språk som er mest brukt i<br />
innvandrerbefolkningen. Oversettelsene må kvalitetssikres for å tilse at formuleringene<br />
som brukes og informasjonen som gis er lett forståelig og relevant for målgruppen.<br />
,SinillevernplanJal 0.10 april <strong>2012</strong><br />
Sal,. <strong>2012</strong>01309-1
62<br />
VEDLEGG 1. AKTUELLE LOVER OG <strong>FOR</strong>SKRIFTER<br />
Lov 5.august 1994 nr. 55 om vern mot smittsomme sykdommer (smittevernloven)<br />
Lov 23.juni 2000 nr.56 om belsemessig og sosial beredskap<br />
Lov 24. juni 2011 nr. 29 om folkehelsearbeid (folkehelseloven)<br />
Lov 24. •uni 2011 nr. 30 om kommunale helse- omsorusf enester m.m. helse- og<br />
omsorgst•enesteloven<br />
Forskrift 01.januar 1995 nr. 0100 om allmennfarlige smittsomme sykdommer<br />
Forskrift 05.mai 1996 nr. 0700 om forhåndsundersokelse av arbeidstakere innen helsevesenct —<br />
antibiotikaresistente bakterier<br />
Forskrift 06.mai 1998 nr. 0581 om hygienekrav for frisor-, hudpleic-, tatov og hulltakingsvirksomhet<br />
m.v.<br />
Forskrift 21.desember 2000 nr. 1406 om skadedyrbekjempelse<br />
Forskrift 04.desember 2001 nr. 1372 om vannforsyning og drikkevann (drikkevannsforskriften)<br />
Forskrift 20.juni 2002 nr.825 om vern mot eksponering mot biologiske faktorer (bakterier,virus, sopp<br />
m.m.) på arbeidsplassen<br />
Forskrift 25.april 2003 nr. 0486 om miljorettet helsevern<br />
Forskrift 20.juni 2003 nr. 0739 om innsamling og behandling av helseopplysninger i Nasjonalt<br />
vaksinasjonsregister (SYSVAK-registerforskriften)<br />
Forskrift 20.juni 2003 nr. 0740 om innsamling og behandling av helseopplysninger i Meldingssystem for<br />
smittsomme sykdommer og i Tuberkuloseregisteret og om varsling av smittsomme sykdommer (MSIS- og<br />
Tuberkulosegisterforskriften)<br />
Forskrift 17.juni 2005 nr. 0610 om smittevern i helsetjenesten<br />
Forskrift av 11.oktober 2005 nr. 1196 om smittefarlig avfall fra helsetjeneste og dyrehelsetjeneste m.v.<br />
Forskrift 21.desember 2007 nr. 1573 om varsling og tiltak ved alvorlige hendelser av betydning for<br />
internasjonal folkehelse (1HR-forskriften)<br />
Forskrift 13.februar 2009 nr. 0205 om tuberkulosekontroll<br />
Forskrift 02.oktober 2009 nr. 1229 om nasjonalt vaksinasjonsprogram<br />
VEDLEGG 2. INFEKSJONSKONTROLLPROGRAM<br />
SYKEHJEM I <strong>OSLO</strong><br />
<strong>FOR</strong><br />
Infeksjonskontrollprogram<br />
Helsevernetaten, 2001.<br />
for sykehjem og langtidsinstitusjoner i Oslo kommune. Oslo:<br />
VEDLEGG 3. BIOTERRORISME<br />
3.1 Bioterrorisme - momentliste<br />
Forsettlig spredning eller trussel om forsettlig spredning av biologiske smittestoffer som<br />
virus, bakterier eller toksiner med høy smitterisiko og/eller høy sykelighet /dødelighet for<br />
å spre sykdom eller uro for sykdom.<br />
Smitteveier<br />
Luftbåren smitte<br />
Vann- eller næringsmiddelbåren smitte<br />
Insektsbåren smitte (mindre aktuell i Norge i dag)<br />
Smiaernplaajo, Oslo april <strong>2012</strong><br />
Sak: <strong>2012</strong>01309-1
63<br />
Mulige biologiske snUttestoffer<br />
Kategori A (Smittestoffer som kan smitte fra person til person og/eller gir høy dødelighet<br />
eller alvorlig sykdomsutvikling, krever spesielle bekjempelsestiltak).<br />
Kopper<br />
Pest<br />
Anthrax<br />
Tularemi<br />
Botulisme<br />
Viral hemorrha.2isk feber<br />
Ebola<br />
Marburg<br />
Lassa<br />
Kategori B (kan spres raskt, men gir lavere sykelighet og dødelighet enn kateL-wriA)<br />
Brucellose<br />
Q-feber<br />
Snive og rnelioidose<br />
Virale encephalitter<br />
Når skal bioterrorisme mistenkes<br />
En uvanlig temporær eller geografisk opphopning av sykdom<br />
Et uvanlig stort antall pasienter presenterer kliniske tegn og symptorner som antyder<br />
utbrudd av infeksjonssykdom<br />
En endemisk sykdom blusser opp på ct uvanlig tidspunkt eller med et uvanlU2<br />
sykdomsmonster<br />
En uvanlig aldersfordeling av en sykdom<br />
Mange pasienter som har oppholdt seg samme sted, eller vært på den samme<br />
forestillingen<br />
Færre sykdomstilfeller blant dem som har oppholdt seg innendørs<br />
Et stort antall fatale tilfeller<br />
Ved enkeltfilfeller av sykdom som er uvanlig og som har stort potensiale som<br />
bioterrorisme<br />
Sminestoffer som opptrer med tidligere ukjent resistensmonster<br />
Et stort antall syke etter inntak av næringsmidler fra samme kilde/produsent<br />
Varsling<br />
Ved mistanke om bioterrorisme, varsler smittevernoverlegen umiddelbart Norsk<br />
Folkehelseinstitutt og Fylkesmannen. (jfr. MSIS- og Tuberkuloseregisterforskriften og<br />
IHR-forskriften).<br />
Viktige sporsmål å stille<br />
Elvem blir syke?<br />
Hva slags smittestoff forårsaker sykdommen?<br />
Oslo am'il <strong>2012</strong><br />
Sak• <strong>2012</strong>01309-1
64<br />
Hvordan skal sykdornmen behandles?<br />
Hvordan stoppe spredning av smittsom sykdom?<br />
Rolleavklaring<br />
Ved mistanke om bioterrorisme, er det viktig med avklaring hva gjelder tiltak og ansvar<br />
mellom forskjellige aktører (kommunale og sentrale aktører, helseforetak, politi med<br />
mer).<br />
Diagnostikk, medisiner og vaksiner<br />
Ved mistanke om bioterrorisme er det viktig med avklaring på hvor mikrobiologiske<br />
analyser skal foretas, og avklaring om tilgang til medisiner og vaksiner<br />
Informasjon<br />
Ved mistanke om bioterrorisme, er det viktig med avklaring hva gjelder ansvar for og<br />
innholdet av informasjon til eksponerte personer, helsepersonell, politi med mer.<br />
Media<br />
Ved mistanke om bioterrorisme, må det utpekes en person som skal ha hovedansvaret for<br />
informasjon til media.<br />
Helseforetakene<br />
Oslo universitetssykehus HF Ullevål har en landsfunksjon hva gjelder NBC —medisin,<br />
som medfører et nasjonalt beredskapsansvar.<br />
3.2 "Pulveralarm"<br />
Siden 2001 har det vært en rekke tilfeller i Oslo der det oppdaLYesbrev med hvitt pulver. I<br />
slike tilfeller skal aktuelle område stenges av, eksponerte gå inn i et tilstatende rom og<br />
politiet tilkalles. Politiet har nå tilgjengelig apparatur (spektrometer) som kan analysere<br />
på en lang rekke kjemiske stoffer og eventueltt indikere innhold av smittestoff<br />
(proteiner). Srnittevernlegen må— i samråd med politiet og evt. Folkehelseinstituttet —<br />
blant annet ta stilling til om eksponerte personer skal ha antibiotikaprofylakse. Se også<br />
scenario lb under 6.7.1.<br />
Smalevernplanfor Oslo april <strong>2012</strong><br />
Sak: <strong>2012</strong>01309-1