Banning – makt eller avmakt? - Språkrådet
Banning – makt eller avmakt? - Språkrådet
Banning – makt eller avmakt? - Språkrådet
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Språk og <strong>makt</strong> i politikken<br />
GUDLEIV FORR<br />
IEN DEBATT OM SKOLEN<br />
nylig kunne<br />
undervisningsminister Kristin Clemet<br />
opplyse at «produktiviteten» var økt i<br />
den norske skolen. Det er unektelig en<br />
uvanlig måte å snakke om skolen på.<br />
Slike ord var inntil ganske nylig forbeholdt<br />
næringslivet, men trenger nå inn<br />
på offentlige felt som tidligere var forvaltningsstyrt.<br />
Ord og begrep fra næringslivet<br />
er også ganske vanlige når<br />
forskning og høyere utdanning diskuteres.<br />
Etter de store reformene her de<br />
siste årene er ord som «gjennomstrømning»,<br />
«studentproduksjon», «stykkpris»,<br />
«marked», «intelligensindustri»<br />
osv. tatt i bruk til erstatning for «eksamen»,<br />
«antall kandidater», «bevilgninger»,<br />
«studenttilstrømning», «fag». I helsepolitisk<br />
sammenheng kom dette<br />
språket enda tidligere, kanskje fordi<br />
helsevesenet har hatt innslag av kommersiell<br />
virksomhet hele tida. Men nå<br />
er sykehusene blitt «foretak», der pasienter<br />
er blitt «produkt», sykdom er<br />
blitt «marked», helbredelse er blitt «ferdigstillelse»,<br />
bevilgninger er blitt «rammebetingelser»,<br />
og faglig utvikling er<br />
blitt «konkurranse», osv.<br />
Intimisering<br />
De nye ordene henger naturligvis<br />
sammen med en ny politikk på disse<br />
områdene. Men det politiske språket<br />
er også endret som følge av den nye<br />
medievirkeligheten. Medienes hang til<br />
å personifisere har invadert hele det<br />
politiske feltet og satt en ny standard<br />
for all politisk atferd. Skillet mellom<br />
offentlig og privat blir mer utydelig.<br />
Politikerne er blitt på fornavn med<br />
hverandre og kaller sine kolleger Jan,<br />
Jens og Kristin i stedet for herr Petersen,<br />
herr Stoltenberg og fru Halvorsen.<br />
Thorbjørn Jagland har for sin del<br />
introdusert brevet som metode i den<br />
politiske ordvekslingen. I ett av dem<br />
under valgkampen i 2001 minnet han<br />
om at faren hans hadde arbeidet i<br />
industrien. «Da han vokste opp, var<br />
det stor forskjell på folk,» skrev han.<br />
Einar Gerhardsen kunne nok henvise<br />
til «de harde trettiåra», men fortalte<br />
aldri om sin fars liv.<br />
Vinteren 2002 gikk det nærmest en<br />
farsott av bekjennelser over det politiske<br />
landskapet. Bjarne Håkon Hansen<br />
erklærte i et intervju i VG at han hadde<br />
påført sine barn stor sorg ved at<br />
han lot arbeidet som politiker gå foran<br />
de omsorgsoppgavene som også hviler<br />
på en far. Intervjuet ble fulgt opp<br />
av en varm og intim samtale mellom<br />
ham og Fredrik Skavlan i Først & sist<br />
i NRK TV. Det norske folk ble delaktig<br />
i den tidligere landbruksministerens<br />
ekteskap og skilsmisse, og hans følelsesliv<br />
og syn på likestilling. Vi må regne<br />
med at det var vel beregnet fra stor-<br />
4 SPRÅKNYTT 3<strong>–</strong>4/2004