Banning – makt eller avmakt? - Språkrådet
Banning – makt eller avmakt? - Språkrådet
Banning – makt eller avmakt? - Språkrådet
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
de unge så lite dansk som i Stockholm<br />
<strong>–</strong> stockholmsgymnasiastene ligger faktisk<br />
langt bak finlandssvenskene både<br />
i Helsingfors og Vasa og i Mariehamn<br />
på Åland. Dette kan muligens tolkes<br />
som et litt annet slags storebrorkompleks<br />
enn det vi var inne på i forbindelse<br />
med forholdet mellom svensker og<br />
andre skandinaver: Bor man i en hovedstad,<br />
trenger man ikke bry seg med<br />
å forstå nabospråka.<br />
Men slik er det altså ikke i Norges<br />
hovedstad: Ingen i hele Skandinavia<br />
er så gode i nabospråkforståelse som<br />
osloelevene <strong>–</strong> bergenserne er riktignok<br />
lite grann bedre i dansk, men osloelevene<br />
er til gjengjeld betydelig bedre i<br />
svensk. Totalt blir det derfor seier til<br />
Oslo i det skandinaviske språkforståelsesmesterskapet,<br />
og nasjonalt sett en<br />
knusende seier for Norge <strong>–</strong> våre informanter<br />
ligger faktisk over ti poeng<br />
foran svensker og finlandssvensker,<br />
som på si side igjen ligger tre<strong>–</strong>fire poeng<br />
foran danskene.<br />
Det eneste skåret i gleden for oss<br />
nordmenn er at forskjellen mellom de<br />
innfødte og fremmedspråklige er langt<br />
større i Norge enn i nabolanda <strong>–</strong> hos oss<br />
er den nemlig over tolv poeng, mens<br />
den er bare om lag halvparten så stor i<br />
Sverige og helt nede i vel fire poeng i<br />
Danmark. Men her er det viktig å huske<br />
på at den samla poengsummen i Norge<br />
ligger langt over summene i nabolanda,<br />
slik at også de fremmedspråklige i<br />
Norge ligger foran de tilsvarende gruppene<br />
i Danmark og Sverige.<br />
Et annet artig poeng som det kan<br />
være verdt å merke seg for oss i Norge,<br />
er at nynorsk <strong>–</strong> som venta <strong>–</strong> ble forstått<br />
dårligere enn bokmål i Danmark, men<br />
derimot bedre enn bokmål i Sverige.<br />
Dette er et resultat som står stikk i strid<br />
med den seigliva myten i Sverige om at<br />
«nynorskan är obegriplig». Derimot<br />
stemmer det vel ganske bra med nordmenns<br />
intuitive oppfatning av forholdet<br />
mellom de norske målformene og<br />
svensk; jamfør det «nynorske» ordet<br />
«samhelde» for samfunn, som flere ganger<br />
er observert i norske skoleelevers<br />
skriftlige nynorsk: Svensk ortografi har<br />
de ikke peiling på, men det svenske<br />
ordet samhälle, det kjenner de, og nynorsk<br />
ligner jo på svensk, ergo må<br />
«samhelde» være et greit nynorskord.<br />
Mange av resultatene fra undersøkelsen<br />
er ennå ikke bearbeida. For eksempel<br />
er det ennå ikke kunngjort noe<br />
på heimesida om hvordan forholdet er<br />
mellom forståelsen av nabospråk og<br />
engelsk, og vi har h<strong>eller</strong> ikke sett data<br />
fra de ikke-skandinaviskspråklige områdene<br />
i Norden. Det blir derfor spennende<br />
å følge med på http://www.<br />
nordkontakt.nu/, der resultatene etter<br />
hvert vil bli lagt ut.<br />
48 SPRÅKNYTT 3<strong>–</strong>4/2004