Banning – makt eller avmakt? - Språkrådet
Banning – makt eller avmakt? - Språkrådet
Banning – makt eller avmakt? - Språkrådet
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Et viktig perspektiv var en analyse av<br />
akademisk virksomhet som et knippe av<br />
aktiviteter med spesifikke former for<br />
språklig praksis. Ut fra den er skillet<br />
mellom publisering av forskning, som<br />
kanskje nettopp bør foregå på engelsk,<br />
og formidling av forskning, som trolig<br />
verken kan <strong>eller</strong> bør gjøre det, noe av et<br />
hovedpoeng. Men også undervisning i<br />
høyere utdanning var oppe, med utgangspunkt<br />
i språkbadinspirerte forsøksordninger<br />
knyttet til studentutveksling.<br />
Andre innlegg satte akademisk<br />
språk inn i et historisk perspektiv<br />
<strong>eller</strong> undersøkte sosiale sider ved bruken.<br />
For dem som er nærmere interessert<br />
i innleggene fra Trondheims-konferansen,<br />
er de fleste av dem, sammen<br />
med debatten, samlet i boka Språk i<br />
kunnskapssamfunnet. Engelsk <strong>–</strong> elitenes nye<br />
latin? (red. Dag F. Simonsen) utgitt på<br />
Gyldendal Akademisk i 2004.<br />
De nye språkpolitiske signalene kom<br />
til uttrykk særlig i plenumsdebatten.<br />
Her ble det pekt på at temaet «språk i<br />
akademia» var svært aktuelt, og at<br />
dialogorienteringen i programmet var<br />
verdifull. For en utenforstående kan<br />
det se ut til at flere runder med praktisk<br />
involvering i omorganisering og<br />
globalisering av forskning og høyere<br />
utdanning har brakt en rekke språklige<br />
problemstillinger på bordet i bredere<br />
kretser enn før. Det var få bastante<br />
slutninger av språkpolitisk art, men<br />
mange temaer kom opp, så vel prinsipielle<br />
spørsmål som praktiske behov<br />
og språkpolitiske tiltak: språk og fagkulturer,<br />
forholdet mellom språk og<br />
vitenskapelig kvalitet, forholdet mellom<br />
språk, kunnskapsimport og kunnskapseksport,<br />
behov for kvalitetssikring<br />
av både norsk og engelsk, behov<br />
SPRÅKNYTT 3<strong>–</strong>4/2004<br />
for flere fremmedspråk enn engelsk,<br />
satsing på et mindre antall høykvalitets<br />
norskspråklige vitenskapelige tidsskrifter,<br />
insentiver til å fremme formidlingsvirksomhet,<br />
meritteringsordninger<br />
knyttet til uunnværlig ekspertarbeid,<br />
terminologiarbeid, både innenfor<br />
«modne» og «umodne» fag, overvåking<br />
av språkbruken ved høgskoler<br />
og universiteter, opprettelse av språktjenester<br />
ved institusjonene osv.<br />
Det språkpolitisk viktige ved dette<br />
er for det første at en større problembevissthet<br />
kan være i kjømda ved universitetene,<br />
høgskolene og forskningsinstituttene,<br />
og omfatte større grupper<br />
enn før. Dette kan generelt peke fram<br />
mot større språkpolitisk realisme på<br />
alle hold, både ved lærestedene, hos<br />
myndighetene og blant politikerne, og<br />
mot økende dialog med sikte på å løse<br />
problemer i praksis. For det andre ser<br />
vi en klar dreining mot økt legitimitet<br />
for bruk av engelsk ved siden av norsk<br />
i den akademiske sektor i Norge.<br />
Parallellspråklighet i Oslo<br />
I denne forbindelse ble også «parallellspråklighet»<br />
nevnt av flere i Trondheim.<br />
Dette ordet, som er utmyntet av en<br />
tidligere språkpolitisk referansegruppe<br />
under Nordisk råd, betegner en<br />
systematisk sidestilling av to <strong>eller</strong> flere<br />
språk i akademisk sammenheng, som<br />
et slags generelt språkpolitisk prinsipp<br />
med lange historiske røtter. Tanken<br />
er at en vil satse på både engelsk og<br />
nasjonalspråket (-språkene) og eventuelt<br />
andre språk, slik at begge (alle)<br />
brukes parallelt. Dette temaet stod i<br />
sentrum på arrangementet «Engelsken<br />
og de nordiske språkene på høgskoler<br />
og universitet. En konferanse om pa-<br />
41