Banning – makt eller avmakt? - Språkrådet
Banning – makt eller avmakt? - Språkrådet
Banning – makt eller avmakt? - Språkrådet
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
i rådet frå 1972 til 1988) til dei partia<br />
dei representerte.<br />
Her fører eg opp dei institusjonane<br />
som har minst 10 poeng. Da blir indeksen<br />
slik:<br />
Bokmålsseksjonen<br />
Universitetet i Oslo <strong>–</strong> 88 poeng<br />
Universitetet i Bergen <strong>–</strong> 40 p.<br />
Det Norske Akademi for Sprog og<br />
Litteratur <strong>–</strong> 33 p.<br />
Riksmålsforbundet <strong>–</strong> 29 p.<br />
Landslaget for språklig samling<br />
<strong>–</strong> 25 p.<br />
Den norske Forleggerforening<br />
<strong>–</strong> 24 p.<br />
Universitetet i Trondheim (NTNU)<br />
<strong>–</strong> 14 p.<br />
Grunnskolen ved sin lærarorganisasjon<br />
<strong>–</strong> 12 p.<br />
Det norske Arbeiderparti <strong>–</strong> 12 p.<br />
Landslaget for norskundervisning<br />
<strong>–</strong> 11 p.<br />
Seks institusjonar har færre enn<br />
10 poeng.<br />
Nynorskseksjonen<br />
Universitetet i Oslo <strong>–</strong> 78 poeng<br />
Det Norske Samlaget <strong>–</strong> 59 p.<br />
Universitetet i Bergen <strong>–</strong> 39 p.<br />
Noregs Mållag <strong>–</strong> 36 p.<br />
Universitetet i Trondheim (NTNU)<br />
<strong>–</strong> 31 p.<br />
Universitetet i Tromsø <strong>–</strong> 27 p.<br />
Elleve institusjonar har færre enn<br />
10 poeng.<br />
Tre viktige organisasjonsgrupper<br />
Ein kan dele inn institusjonane som<br />
nemner opp <strong>Språkrådet</strong>, i tre grupper.<br />
Det er:<br />
SPRÅKNYTT 3<strong>–</strong>4/2004<br />
1) dei vitskaplege og pedagogiske<br />
institusjonane,<br />
2) språkbrukarorganisasjonane (t.d.<br />
forfattar- og omsetjarorganisasjonane,<br />
forleggjarforeininga, NRK og<br />
Presseforbundet), og<br />
3) dei språkpolitiske<br />
stridsorganisasjonane.<br />
Lista over viser med all tydelegheit<br />
kven som har hatt brorparten av innverknaden,<br />
nemleg den første og den<br />
siste gruppa, og da særleg universiteta<br />
og språkstridsorganisasjonane.<br />
Det er ikkje så vanskeleg å forklare<br />
dette. Universiteta har valt den fremste<br />
ekspertisen på feltet til å representere<br />
seg. For språkstridsorganisasjonane<br />
er <strong>Språkrådet</strong>s arbeidsfelt sjølve eksistensgrunnlaget,<br />
og dei legg sjølvsagt<br />
vekt på å sende sine beste folk med dei<br />
største spesialkunnskapane på feltet for<br />
å få størst mogleg innverknad. For<br />
språkbrukarorganisasjonane er <strong>Språkrådet</strong>s<br />
arbeidsfelt berre eitt av mange viktige<br />
saksfelt dei engasjerer seg på, og<br />
det gjeld også dei personane dei sender<br />
inn i rådet. Studerer ein fråverslistene<br />
i rådsmøtereferata, får ein eit visst<br />
inntrykk av det. Desse organisasjonane<br />
er normalt representerte i ei stor<br />
mengd av statlege og andre råd, og<br />
medlemmene har normalt ulikt språksyn.<br />
Dei som mest medvite søkjer innverknad<br />
og har den høgaste kompetansen,<br />
vil vanlegvis også oppnå mest.<br />
Når språkbrukarrepresentantar engasjerer<br />
seg i <strong>Språkrådet</strong>, er det gjerne<br />
fordi dei har eit personleg språksyn<br />
som plasserer dei i ei <strong>eller</strong> anna av<br />
språkstridsgruppene, slik at dei vil representere<br />
den meir enn den yrkesgruppa<br />
som har sendt dei inn i rådet.<br />
19