Se PDF versjon her - LHL
Se PDF versjon her - LHL
Se PDF versjon her - LHL
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Kylling og svin<br />
Disse kjøttslagene hører til det som populært<br />
kalles lyst eller hvitt kjøtt. Mens svinekjøtt ofte er<br />
fett, er kylling gjerne magert, særlig om den spises<br />
uten skinnet på. Den lyse fargen forteller oss<br />
at kjøttet er fattig på jern, i motsetning til storfe-,<br />
lamme- og viltkjøtt.<br />
Egg<br />
Egg brukes i kostholdet som det er, stekt eller<br />
kokt, og i matlaging som tykningsmiddel (sauser<br />
og supper), hevemiddel (kaker og gratenger), bindemiddel<br />
(pannekaker og vafler) og som et middel<br />
til å fordele og blande ingrediensene i en<br />
rekke matretter (majones og sauser med mye<br />
fett).<br />
Rent ernæringsmessig kan egget deles i to, eggehvite<br />
og eggeplomme, fordi de to delene har vidt<br />
forskjellig innhold av næringsstoffer. Mens eggehviten<br />
stort sett inneholder protein og vann,<br />
inneholder plommen både proteiner, fettstoffer<br />
(bl.a. kolesterol) og vitaminer (A, D og B-vitaminene<br />
tiamin og riboflavin). Eggeplommen inneholder<br />
jern og kalsium.<br />
Kolesterol må kroppen ha for å kunne transportere<br />
det mettede fettet i blodet. Jo mer mettet<br />
fett man spiser, jo mer kolesterol må kroppen<br />
lage.<br />
Egg har vært en ”fy-ingrediens” i kostholdet til<br />
personer med forhøyet blodkolesterol. For folk<br />
flest vil ikke en fordobling av inntaket av egg påvirke<br />
kolesterolet i nevneverdig grad. Men det vil<br />
kunne påvirke kolesterolet til personer med forhøyet<br />
kolesterol i negativ retning. Likevel er det<br />
mettet fett som er den største synderen i forbindelse<br />
med kolesterol. Det er inntak av mettet fett,<br />
ikke kolesterol, som øker kroppens egenproduksjon<br />
av kolesterol.<br />
Korn, mel, brød og kaker<br />
Slår vi sammen alle matvarer som er laget av<br />
korn, gryn og mel, det vil si hele korn, alle grynsorter,<br />
alle melsorter, kornblandinger, frokostblandinger,<br />
mais, ris, brød, knekkebrød, vellinger,<br />
grøter, spagetti og makaroni m.m., så får vi en<br />
gruppe matvarer som er en av våre viktigste kilder<br />
til næringsstoffer i kosten. Kjeks, kaker og boller<br />
hører også med i denne gruppen, men er<br />
mindre rike på vitaminer og mineraler.<br />
Disse matvarene er til sammen våre viktigste kilder<br />
til planteprotein, stivelse, fiber, enkelte av B-<br />
vitaminene og jern. Disse matvarene utgjør også<br />
en stor andel av energien i kosten, og i mange<br />
samfunn utgjør disse matvarene det vi kaller "basisføden".<br />
For brød, frokostblandinger og kaker gjelder at jo<br />
grovere produktet er, det vil si jo mer sammalt<br />
mel matvaren inneholder, desto høyere er innholdet<br />
av bl.a. fiber, jern og vitaminer. Grovbrød og<br />
korn gir også lavere blodsukkerstigning enn finere<br />
mel.<br />
Gjærbakst<br />
Rent ernæringsmessig kan vi dele inn gjærbaksten<br />
etter hvor fet den er, hvor søt den er og hvor<br />
mye fiber den inneholder. Fete og søte produkter<br />
er for eksempel boller, kringler, skolebrød etc,<br />
disse har lite fiber og bør bare høre til ved spesielle<br />
anledninger.<br />
Baker du søt gjærbakst selv, er det lett å regulere<br />
mengden fett og sukker. Du kan spare på både<br />
fett og sukker dersom du serverer bakverket<br />
rykende ferskt.<br />
Grove brødslag er magre og ofte helt uten sukker,<br />
disse er også rike på fiber. Fullkornbrød er en<br />
betegnelse på brød som er laget av hele kornet -<br />
det vil si fint eller grovt sammalt mel. I fullkornbrød<br />
får man alle de næringsstoffene som er i<br />
hele kornet, hvilket gjør det til en god kilde til<br />
både stivelse, fiber, jern og vitaminer fra B-gruppen.<br />
Fullkornbrød gir 7,5 g kostfiber per 100 g.<br />
Dette er mer enn tre ganger så mye som i loff.<br />
Det finnes flere brødtyper som lages av flere forskjellige<br />
kornsorter, såkalt firkorn eller flerkornbrød.<br />
Vanligvis er ca. 80% hvete og resten andre<br />
kornslag. Så sant brødet er bakt på sammalt mel<br />
er fiberinnholdet relativt bra. <strong>Se</strong> opp for loffvarianter<br />
med hele korn <strong>her</strong> og der!<br />
Kneipp er en type halvgrovt brød, som lages av<br />
en blanding av fint og sammalt hvetemel. Kjøpt<br />
kneipp har et innhold av fiber på ca. 5 g per<br />
100 g, som er omtrent dobbelt så mye som i loff.<br />
Loff og andre fine bakverk er laget på basis av<br />
fint hvetemel (eventuelt annet fint mel) og vann<br />
eller melk. Loff har et lavere innhold av fiber, vitaminer<br />
i B-gruppen og jern enn grove brødslag.<br />
16 Studiehefte – Matglede