Introduksjon - Nettverksuniversitetet
Introduksjon - Nettverksuniversitetet
Introduksjon - Nettverksuniversitetet
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Fagforum for produksjonsteknikk –<br />
introduksjon til essay-serie<br />
Prosjektleder Atle Løkken,<br />
Høgskolen i Stavanger, NettOp<br />
<strong>Nettverksuniversitetet</strong>, mars 2004<br />
<strong>Introduksjon</strong> til Fagforum for produksjonsteknikk
NVU-Forum for produksjonsteknikk, 2004<br />
<strong>Introduksjon</strong><br />
Innhold<br />
1 Bakgrunn ......................................................................................................................................... 3<br />
2 Innholdet i forumets arbeid ............................................................................................................. 3<br />
2.1 Verktøy og teknikker for hurtig innholdsproduksjon av e-læringsobjekter, er Microsoftprodukter<br />
et alternativ?........................................................................................................................ 4<br />
2.2 Verktøy for innholdsproduksjon til nettbasert undervisning ................................................. 5<br />
2.3 Personlig publiseringssystem som læringsverktøy ................................................................ 5<br />
2.4 Back to basic: fokus på innhold, tekniske forutsetninger og formater for deling og gjenbruk<br />
6<br />
2.5 Innholdsproduksjon og organisering av dette i nettbasert læring .......................................... 7<br />
3 Teknisk standardisering for innhold til nettbasert læring................................................................ 8<br />
Prosjektleder Atle Løkken, HiS 2
NVU-Forum for produksjonsteknikk, 2004<br />
<strong>Introduksjon</strong><br />
1 Bakgrunn<br />
<strong>Nettverksuniversitetet</strong> (NVU) gav høsten 2003, Fagforum for produksjonsteknikk følgende mandat:<br />
Gruppen skal utvikle forslag til metoder, verktøy og organisering av innholdsproduksjon for e-<br />
læring. Utvikling av gode nettbaserte studietilbud krever at det er et bevisst forhold til hvilke<br />
tekniske løsninger og tekniske muligheter som kreves. Dette må også settes i relasjon til fagets<br />
egenart. Gruppens rapport skal gi kunnskap om de muligheter som finnes, gode<br />
løsningsforslag, gjøre rede for erfaringer som er gjort og peke på nye muligheter. Den skal<br />
også komme med forslag til hvordan utvikling av nettstøttede/nettbaserte (kurs) studier bør<br />
organiseres internt på institusjonene, hvilke fagressurser som kreves og hvilke insitamenter<br />
som er tilgjengelige for å øke interessen for å utvikle nettstøttede/nettbaserte kurs.<br />
Forumet har bestått av følgende deltakere:<br />
Leder: Prosjektleder Atle Løkken, HiS<br />
Deltakere: Høgskolelektor Bjørn Grøva, HiNT<br />
Førstelektor Svein Ove Hareide, HiN<br />
Høgskolelektor Jarle Larsen, HiST<br />
Høgskolelektor Arnstein Gjestland, HSH<br />
Førstekonsulent/stipendiat Jon Hoem, HiB<br />
Mandatet setter fokus på to områder:<br />
1. Teknologi og verktøy for innholdsutvikling<br />
2. Organisasjonsmodeller og forvaltning av nettinnhold<br />
Vi har valgt å belyse disse gjennom en serie essay. Emnet og innfallsvinkelen for hvert essay er<br />
definert i fellesskap av forumets deltakere gjennom den debatten som har vært ført for hvilke områder<br />
det ville være kritisk å belyse. Serien av essay vil med andre ord samlet sett besvare forumets mandat.<br />
Hvert essay har likevel en individuell innfallsvinkel og kan gjerne leses uavhengig av de andre – hvis<br />
man kun har interesse for det aktuelle emnet.<br />
Innholdet i hvert essay har vært drøftet i forumet. Den enkelte forfatter står likevel ansvarlig for sitt<br />
eget arbeid. Dette betyr at innholdet kan være preget av forfatterens egen oppfatning og synsvinkel.<br />
Det individuelle preget gir imidlertid et interessant perspektiv for arbeidets målgruppe. De ulike<br />
forfatterne er til daglig i den samme situasjonen som dem fagarbeidet i NVU i hovedsak retter seg<br />
mot. Forfatterne skriver med andre ord ut fra egne forutsetninger og opplevelser i sin jobb på egen<br />
høgskole, som nettopp gjør at overføringsverdien til kollegaer på andre høgskoler burde være stor.<br />
2 Innholdet i forumets arbeid<br />
For å besvare fagforumets mandat, har vi valgt å levere fem essay som behandler følgende emner:<br />
• Verktøy og teknikker for hurtig innholdsproduksjon av e-læringsobjekter, er Microsoftprodukter<br />
et alternativ?<br />
• Verktøy for innholdsproduksjon til nettbasert undervisning<br />
• Personlig publiseringssystem som læringsverktøy<br />
• Back to basic: En skrivbar web; fokus på innhold, tekniske forutsetninger og formater for<br />
deling og gjenbruk<br />
• Innholdsproduksjon og organisering av dette i nettbasert læring<br />
Prosjektleder Atle Løkken, HiS 3
NVU-Forum for produksjonsteknikk, 2004<br />
<strong>Introduksjon</strong><br />
2.1 Verktøy og teknikker for hurtig innholdsproduksjon av e-<br />
læringsobjekter, er Microsoft-produkter et alternativ?<br />
Du har sikkert hørt det før: ”Vi kan ikke få laget innholdet til nettstudiene våre før vi har fått et nytt<br />
verktøy.”<br />
Naturligvis innebærer det en terskel å komme i gang med utvikling av et nettbasert studietilbud. Nettet<br />
har andre rammefaktorer enn de kanalene for læring vi er vandt til. Med mulig unntak for et<br />
administrasjonssystem (LMS), er det likevel en missoppfatning å tro at det er nye verktøy som skal til<br />
for å komme i gang. De fleste har både kunnskapen og de verktøyene som skal til for å ta det første<br />
skrittet som lærer på nettet. De er bare ikke klar over at de allerede er i stand til det!<br />
Microsoft Office er etter all sannsynlighet den mest utbredde ”editoren” i verden, og sannsynligheten<br />
for at nettopp du både har den installert på din datamaskin og allerede behersker den er stor. Verdien<br />
av de innvestringene høgskole- og universitetssektoren har gjort i dette verktøyet er vanskelig å<br />
estimere, men de er uomtvistelig store. Investeringene er gjort med en annen hensikt enn nettstudier,<br />
men når mange av de spesielle ”editorene” for e-læring viser seg ikke å kunne utrette annet enn det<br />
Office allerede kan, er det naturlig først å undersøke hva vi kan få til med dette verktøyet. Til<br />
sammenlikning beskriver vi også den konkurrerende løsningen fra Sun, OpenOffice.<br />
Essayet er skrevet av Førstelektor, Siv.ing. Svein Ove Hareide, HiN, og består av følgende<br />
hoveddeler:<br />
1 Er Microsoft-produkter effektive produksjonsverktøy for e-læring?<br />
1.1 OpenOffice<br />
1.2 Tekniske svakheter og begrensninger ved Microsoft Office-produkter brukt i e-læring<br />
1.3 Konvertering og endring av filformat<br />
2 Riktig innholdsproduksjon – en forutsetning for effektiv e-læring<br />
2.1 Læringsstrategi<br />
2.2 Emnets egenart<br />
2.3 Medieteknisk nivå<br />
2.4 Hjelpeverktøy ved produksjon av video<br />
2.5 Distribusjon<br />
2.6 Bruk av eksisterende undervisningsmateriell<br />
2.7 Behov for sporing av studentene<br />
2.8 Budsjett<br />
3 Referanser<br />
Prosjektleder Atle Løkken, HiS 4
NVU-Forum for produksjonsteknikk, 2004<br />
<strong>Introduksjon</strong><br />
2.2 Verktøy for innholdsproduksjon til nettbasert undervisning<br />
Like viktig som det er å se mulighetene i de verktøyene vi allerede har, er det å erkjenne deres<br />
begrensning. Prøv å kutte et tau med en gaffel. En kniv er verktøyet du trenger! Det betyr ikke at det er<br />
noe i veien med gaffelen. Den er bare laget for et annet formål. Likeledes er det innholdsløsninger som<br />
naturlig vil kreve andre utviklingsverktøy enn våre vanlige kontorverktøy i MS-Office og Suns<br />
programvare. I dette essayet omtaler vi verktøy som har stor utbredelse i markedet, spesielt beregnet<br />
for innholdutvikling for nett. Dette er verktøy med ulike egenskaper, og vi omtaler dem ut fra hvilken<br />
undervisningsmetode de legger til rette for og hvilke type innhold de vil være best egnet.<br />
Essayet er skrevet av Høgskolelektor Bjørn Grøva, HiNT, og består av følgende hoveddeler:<br />
1 Innledning<br />
1.1 Begreper<br />
1.2 Produksjon av elektroniske læremidler<br />
2 Aktuelle produksjonsverktøy<br />
2.1 It’s Learning e:plus<br />
2.2 Lectora Publisher<br />
2.3 Xstream RapidBuilder<br />
2.4 Macromedia DreamWeaver / eLearning Extensions<br />
2.5 ToolBook Instructor<br />
2.6 TopClass Publisher<br />
2.7 TrainerSoft Desktop Author<br />
2.8 Mozilla Composer<br />
2.9 NVU<br />
2.10 Microsoft Office<br />
2.11 Adobe Acrobat PDF-format<br />
3 Diskusjon<br />
3.1 Brukergrupper<br />
3.2 Proprietært eller åpent?<br />
3.3 Konklusjon<br />
4 Referanser<br />
2.3 Personlig publiseringssystem som læringsverktøy<br />
Nettets egenskaper for samhandling uavhengig av tid og rom gir den individuelle student spesielle<br />
muligheter for deltagelse i og utvikling av sitt eget studium. ”Blogger”, eller ”weblogs”, er en<br />
samhandlings og delingsform som raskt vokser frem på nettet. Systemene bak konseptet legger til rette<br />
for arbeidsmåter som er vesentlig forskjellige fra de mer statiske formatene som benyttes i de<br />
administrative, LMS-systemene. Konseptet dreier seg om ulike former for personlig publisering der<br />
studentenes egenaktivitet som kunnskapsprodusent, er det vesentlige. Blogger er et nytt virkemiddel i<br />
nettstudier.<br />
Essayet er skrevet av Stipendiat Jon Hoem, HiB, og består av følgende hoveddeler:<br />
1 <strong>Introduksjon</strong><br />
2 Bakgrunn<br />
3 Litt mer om weblogger<br />
4 Pedagogiske fordeler<br />
5 Eksempler på praktisk bruk<br />
Prosjektleder Atle Løkken, HiS 5
NVU-Forum for produksjonsteknikk, 2004<br />
<strong>Introduksjon</strong><br />
5.1 Lærerblogg<br />
5.2 Studentblogg<br />
5.3 Fellesblogg<br />
5.4 Komplett system<br />
6 Utfordringer<br />
7 Oppsummering<br />
8 Referanser<br />
8.1 Forskjellige system<br />
8.2 Bøker om bruken av weblogger i praksis<br />
9 Appendiks - Eksisterende løsninger<br />
9.1 Egenskaper WordPress<br />
9.2 Egenskaper Blogger<br />
9.3 Egenskaper Manila<br />
9.4 Egenskaper Movable Type<br />
9.5 Egenskaper Antville<br />
2.4 Back to basic: fokus på innhold, tekniske forutsetninger og<br />
formater for deling og gjenbruk<br />
Like fort som du er i gang på nettet, vil du oppdage at du ikke er det! Trøsten er at denne opplevelsen<br />
er du ikke alene om. Nettet er ikke rosenrødt. Snarere dreier det seg om gråsoner! Uttrykk som<br />
”kompatibelt” og ”proprietært” vil du fort lære deg betydningen av. I dette essayet tar vi en puristisk<br />
innfallsvinkel til innholdsproduksjon, -distribusjon og -gjenbruk. Det er en erkjennelse at mesteparten<br />
av det innholdet som benyttes i et nettbasert studietilbud er tekst. Det kan da oppleves som<br />
unødvendig og komplisert å gå via spesielle editorer for innholdsutvikling når for eksempel det<br />
grunnleggende formatet for nett, HTML, alene gir det som er nødvendig for å sette opp en ryddig og<br />
leservennlig tekst. Teknisk sett, vil rene format også øke levetiden og sikre gjenbrukbarhet for<br />
innholdet. Forholdet blir mer komplisert når det er matematikk som skal formidles, og hvis det er<br />
behov for medierike og interaktive innholdsløsninger. Uansett er moralen: keep it simple! Essayet<br />
omtaler en rekke fundamentale format og verktøy som gjør deg i stand til å benytte disse.<br />
Essayet er skrevet av Høgskolelektor Arnstein Gjestland, HSH, og består av følgende hoveddeler:<br />
1 Innledning<br />
2 Innhold, det er tekst det<br />
3 Skillet mellom struktur og utsende<br />
4 ”Håndskrevet” html<br />
5 Navigasjonssystemet<br />
6 Hvor bør kompleksiteten ligge?<br />
7 En og bare én versjon<br />
8 Matematikk, webens «grimme elling»<br />
9 LAMP<br />
10 Standarder for e-læring<br />
11 Utviklingen innen e-læringssystemer<br />
12 Konklusjon<br />
Prosjektleder Atle Løkken, HiS 6
NVU-Forum for produksjonsteknikk, 2004<br />
<strong>Introduksjon</strong><br />
2.5 Innholdsproduksjon og organisering av dette i nettbasert<br />
læring<br />
Det finnes ingen fasit for hvordan et nettstudium skal se ut eller hva det skal inneholde. Det finnes heller ingen<br />
fasit for hvilke verktøy eller system som skal brukes eller ikke brukes. Det er derfor også vanskelig å slå fast<br />
hvilke løsninger som er ”gode” og ”dårlige”, det vil si før formålet med studiet og innholdet er gitt. Dette betyr også<br />
at det vil være feil å påstå at alle deler i et nettstudium skal baseres på de samme virkemidlene. I mange tilfeller<br />
vil enkle tekstbaserte løsninger være tilfredsstillende. For andre formål vil det eneste riktige være en avansert,<br />
simulert løsning. De enkleste løsningene kan utvikles uten spesiell verktøykompetanse eller teknisk forståelse. De<br />
mer komplekse løsningene krever i det ytterste omfattende programmeringsbakgrunn. Det vil være urimelig å<br />
forvente at enhver vitenskapelig ansatt skal kunne ”kode” egne løsninger samtidig som dette ville ha vært det<br />
reneste missbruk av vedkommendes tid og fagkompetanse. Vi kan ikke alle bli ”Hollywood-regissører” selv om vi<br />
alle er i stand til å holde i et hjemmevideokamera! Dette understreker behovet for en annen organiseringsform når<br />
det gjelder utviklingen av nettstudier til forskjell fra tradisjonelle, campusbaserte studier. Løsningen kan være å<br />
etablere grupper med spesialkompetanse i utvikling av nettinnhold. Underforstått peker essayet på en<br />
profesjonaliseringsprosess for deler av innholdsutviklingen og inntoget i et domene tradisjonelt kontrollert av<br />
forlagene. Dette reiser en rekke nye utfordringer både når det gjelder gjenbruk, kommersielle rettigheter,<br />
konkurranse og foretningsmodeller. Organisering dreier seg derfor også om hvordan innhold skal forvaltes.<br />
Essayet behandler tekniske forutsetninger og modeller for å få til dette.<br />
Essayet er skrevet av Høgskolelektor Jarle Larsen, HiST, og består av følgende hoveddeler:<br />
1 Innledning<br />
2 Produksjon av lærestoff<br />
2.1 Målgrupper for lærestoffet<br />
2.2 Kostnader<br />
2.3 Pedagogiske forhold<br />
2.4 Læringsobjekt<br />
3 Læringsobjekt og standarder<br />
3.1 Standarder<br />
3.2 Oppsummering<br />
4 Lagring av læringsobjekt<br />
5 Distribusjon av læringsinnhold<br />
6 Organisering av innholdsproduksjon<br />
6.1 Personlig kompetanse<br />
6.2 Komplementære ferdigheter<br />
6.3 Ressursteam<br />
6.4 Multimediesenter<br />
7 Nettpedagogikk<br />
8 Sluttkommentar<br />
9 Referanser<br />
Prosjektleder Atle Løkken, HiS 7
NVU-Forum for produksjonsteknikk, 2004<br />
<strong>Introduksjon</strong><br />
3 Teknisk standardisering for innhold til nettbasert læring<br />
Flere av essayene omtaler SCORM (Shareable Content Object Reference Model). Dette er en såkalt<br />
referansemodell utviklet av ADL (the Advanced, Distributed Learning Initiative), et amerikansk<br />
initiativ som bl.a. har som formål å etablere tekniske spesifikasjoner som skal sikre mulighetene til<br />
gjenfinning, utveksling og gjenbruk av læreinnhold, samt enkel individtilpassing av nettkurs. SCORM<br />
er ingen standard, men blir både av ADL og mange av de internasjonale aktørene med interesser i<br />
standardiseringsarbeidet, omtalt som et ”prototype”-ledd i arbeidet med å etablere internasjonalt,<br />
akkrediterte, tekniske standarder for innhold til nettbaserte kurs. Dette betyr at ADL henter inn<br />
spesifikasjonene til en rekke andre aktører, utvikler en samlet modell, tester og videreutvikler den, før<br />
den eventuelt går videre for akkreditering og gis ut som standard.<br />
Illustrasjonen fra ADL viser denne prosessen:<br />
Les mer på: www.adlnet.org<br />
Det er en rekke aktører som deltar i utviklingen av relevante, tekniske spesifikasjoner for nettbasert<br />
læring. Grunnen til at SCORM ofte omtales, er at spesifikasjonene i denne modellen allerede benyttes<br />
av store innholdsleverandører og er implementert i en rekke kommersielt tilgjengelige editorer og<br />
LMS/LCMS. I et markedsperspektiv kan SCORM derfor oppfattes som de facto standard. Spesielt for<br />
innholdsutviklere vil det etter hvert derfor bli vanskelig ikke å ta hensyn til denne modellen. Se<br />
forøvrig vårt essay, ”Back to basic: fokus på innhold, tekniske forutsetninger og formater for deling<br />
og gjenbruk”, som bl.a. diskuterer SCORM, potensialet i modellen og hvilke problemstillinger den<br />
innebærer.<br />
Prosjektleder Atle Løkken, HiS 8