Hospitalet 2007 Nr 5.pdf - Helse Bergen
Hospitalet 2007 Nr 5.pdf - Helse Bergen
Hospitalet 2007 Nr 5.pdf - Helse Bergen
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Et tidsskrift for deg som jobber i <strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong><br />
NR5 <strong>2007</strong><br />
Uønsket hendelse!<br />
X<br />
En feil har skjedd. Din avdeling kan bli skadelidende!<br />
Meld feil!<br />
Avbryt<br />
Tema: Åpenhet om feil s. 11<br />
Forskningens wonderboy s. 19<br />
Haukeland anno 1912 s. 5<br />
1
Redaksjon<br />
Vi har lov<br />
Linda Hilland<br />
Redaktør / journalist<br />
å gjøre feil<br />
Vi gjør alle feil, både menneskelig og<br />
faglig. Fordelen med å ha levd noen<br />
tiår er all den lærdommen vi har fått<br />
gjennom de feilene vi har gjort. Det vil<br />
si: Dersom vi er villige til å innrømme<br />
våre feil og bruke erfaringene til å bli litt<br />
klokere og bedre i stand til å fungere<br />
både som menneske og fagperson.<br />
Men hva med den store og kompliserte<br />
organisasjonen som et sykehus er? I<br />
hvor stor grad greier vi å nyttiggjøre oss<br />
den lærdommen som ligger i alle de<br />
små og store feil som oppstår ute i en<br />
travel hverdag?<br />
Vi må vel alle erkjenne at vi i helsevesenet<br />
ikke har vært flinke nok til å utnytte<br />
erfaringer fra feil til nyttig lærdom. Det<br />
har heller ikke vært god nok kultur for å<br />
melde fra om feil og avvik.<br />
I mitt over 30 år lange liv som lege<br />
har også jeg gjort feil. Det har vært<br />
personlig feil, systemfeil og diagnostisk<br />
feil. Heldigvis har ikke mine feil ført til<br />
alvorlige konsekvenser for pasientene<br />
det gjaldt.<br />
I ettertid spør jeg meg selv: Ble<br />
erfaringene fra disse feilene brukt på en<br />
god måte? Lærte jeg noe av det? Lærte<br />
systemet noe av det?<br />
Å ha et godt system for å melde fra om<br />
uønskede hendelser, er svært viktig<br />
dersom vi skal klare å fange opp og<br />
nyttiggjøre oss det som skjer.<br />
Vi er nå i ferd med å innføre det<br />
elektroniske avvikssystemet Synergi.<br />
Det vil gjøre det både enkelt og kjapt<br />
å melde fra om uønskede hendelser,<br />
som kanskje er et bedre ord enn feil.<br />
Uønskede hendelser gir signal om at<br />
det ikke bare er de alvorlige feilene som<br />
skal meldes, men også mindre alvorlige<br />
avvik.<br />
Målet er ikke å finne syndebukker blant<br />
de ansatte. Vi skal bort fra det personlige<br />
ståstedet, alt som meldes inn skal<br />
brukes til å finne de bakenforliggende<br />
årsakene til at feil oppstår. Vi må bruke<br />
resultatene til å forbedre systemene<br />
og rutinene våre slik at færre ansatte<br />
opplever å gjøre feil.<br />
Vi skal utvikle en kultur som tar inn over<br />
seg at det er lov å gjøre feil, men at det<br />
ikke er lov å la være å lære av sine feil.<br />
Det skylder vi pasientene våre.<br />
Administrerende direktør Stener Kvinnsland<br />
Ragnhild D. Olsen<br />
Journalist / foto<br />
Ole-Chr. Amundsen<br />
Grafisk / foto<br />
Vi i redaksjonen håper du er fornøyd med<br />
<strong>Hospitalet</strong>. Men for at vi skal kunne lage<br />
et godt internblad, er vi avhengig av å få<br />
vite hva dere lesere synes. Send ros og ris<br />
og tips til gode saker til<br />
info@helse-bergen.no eller som brev til<br />
Informasjonsavdelingen.<br />
God lesning!<br />
Ansvarlig redaktør:<br />
Informasjonsdirektør Mona Høgli<br />
Redaktør:<br />
Linda Hilland<br />
Redaksjon:<br />
Linda Hilland, Ragnhild Dårflot Olsen,<br />
Ole-Christian Amundsen & Mona Høgli<br />
E-post: info@helse-bergen.no Telefon: 55974719<br />
Grafisk design: Ole-Christian Amundsen<br />
Annonsesalg: Media <strong>Bergen</strong><br />
Trykk: Grafisk formidling<br />
Opplag: 6.500<br />
Forside foto: PhotoDisc<br />
© Informasjonsavdelingen, <strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong> <strong>2007</strong><br />
Mona Høgli<br />
Ansvarlig redaktør<br />
2
Blodbussen<br />
Bioingeniør Ingvill Botnevik gjer Jan Erik<br />
Karlsen klar til å gje frå seg ein halv liter<br />
blod.<br />
Blodbuss på jobb<br />
– Eg hadde ikkje gitt blod viss ikkje det var for<br />
blodbussen. Det hadde ikkje gått med den jobben eg har.<br />
Tekst: Ragnhild Dårflot Olsen<br />
Foto: Ole-Christian Amundsen<br />
I ein av fem stolar i <strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong> sin<br />
åtte månader gamle blodbuss er brønnoperasjonsleiar<br />
Jan Erik Karlsen i Statoil-<br />
Hydro på Sandsli klar til å gje frå seg ein<br />
halv liter blod. Eit halvt år har gått sidan<br />
sist, då i Blodbanken. Ideelt sett skulle det<br />
vore oftare.<br />
– Arbeidsdagen min blir styrt av aktiviteten<br />
ute. Då er det vanskeleg å planlegge blodgjeving<br />
på Haukeland, forklarar han.<br />
Det kan framleis vere vanskeleg å setje av<br />
tid til å gje blod, men med Blodbussen tar<br />
det Karlsen berre ein halvtime.<br />
– Det er enklare sånn,<br />
smiler han.<br />
– Det blir nok oftare no.<br />
”<br />
Det blir<br />
nok oftare<br />
no.<br />
Kvifor blodbuss?<br />
I midten av oktober var Blodbussen på<br />
StatoilHydro på Sandsli for første gong.<br />
Dette er no ein av 10 stoppestader for<br />
<strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong> sin mobile blodbank. Blodbussen<br />
besøker større arbeidsplassar og<br />
sentrale stader i <strong>Bergen</strong>sområdet. Som<br />
for eks empel StatoilHydro på<br />
Sandsli, Toro i Arna, <strong>Bergen</strong><br />
Rådhus, BKK på Kokstad, Idrettsplassen<br />
i Knarvik og Sartorsenter<br />
på Sotra.<br />
– Eit aukande<br />
behov for blod og blodgivarar,<br />
og eit ønskje om å<br />
tilpasse seg blodgivarane<br />
3
sin kvardag og behov ligg til<br />
grunn , fortel Jorunn Vadheim,<br />
fagleiar for givar innkalling i<br />
Blodbanken ved Haukeland<br />
Universitetssjukehus.<br />
I tillegg kjem beredskapsomsyn.<br />
Fleire blodgivarar<br />
Blodbussen er ei gåve frå Norges Røde<br />
Kors til <strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong> HF. Den er drifta<br />
av <strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong>, og er i drift måndag til<br />
torsdag kvar veke.<br />
– Vi fekk ein litt treg start grunna dataproblem,<br />
men no i haust har vi kome<br />
skikke leg i gang, fortel Vadheim.<br />
Berre ved StatoilHydro på Sandsli har<br />
Blodbanken no nærare 120 blodgjevarar.<br />
– Vi får gode tilbakemeldingar på Blodbussen,<br />
og samarbeidet med Røde Kors<br />
går fint.<br />
I alt har <strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong> om lag 10.000<br />
blodgjevarar. Nye blodgjevarar er alltid velkomne.<br />
Seksjonsleiar Kjersti Svendheim<br />
har ansvaret på Blodbussen<br />
denne dagen. Kontoret, der<br />
samtale med blodgivarane finn<br />
stad, er bakerst i bussen.<br />
Fakta Blodbussen<br />
* <strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong> fekk Noreg sin første<br />
blodbuss i gåve frå Noregs Røde Kors i<br />
februar <strong>2007</strong><br />
* Blodbussen er ein mobil blodbank<br />
* Det er like trygt å gi blod i bussen som<br />
på sjukehus<br />
* Blodbussen besøker større<br />
arbeidsplassar og sentrale stader i<br />
<strong>Bergen</strong>sområdet.<br />
* Blodbussen er i drift fire dagar i veka,<br />
måndag til torsdag.<br />
<br />
<br />
TRAVLE HVERDAGER<br />
OG VONDE FØTTER?<br />
- Vi har kompetanse og lang erfaring<br />
med tilpassing og veiledning!<br />
Har du boss?<br />
Ring FRANZEFOSS!<br />
Tlf. 55 34 92 00<br />
FRANZEFOSS GJENVINNING AS<br />
www.franzefoss.no<br />
trymaaoy@online.no<br />
kr 899,- kr 499,-<br />
Ansatte ved <strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong> får 10% ved kjøp av blant annet sko,<br />
sandaler, innleggsåler, støtte- og kompresjonsstrømper.<br />
Vi ser frem til å<br />
kunne hjelpe deg!<br />
Møllendalsveien 8, 5009 <strong>Bergen</strong><br />
Telefon 55 20 64 60<br />
www.drevelin.no – drevelin@drevelin.no<br />
Mandag - Fredag: 08.00 - 16.00 • Lørdag stengt<br />
4
Nostalgi<br />
Kort helsing<br />
frå Haukeland<br />
”Kjære Far og søstrende! Her er sygehuset jeg liger<br />
paa”. Eit postkort med motiv frå Gamle hovedbygg<br />
frå 1912 er blant dei eldste i Bjørn B. Totland (77) si<br />
samling av postkort med motiv frå Haukeland.<br />
Bjørn B. Totland framfor Gamle Hovedbygg,<br />
som er ein gjengangar på mange av<br />
postkorta i samlinga hans.<br />
Tekst: Ragnhild Dårflot Olsen<br />
Foto: Ole-Christian Amundsen<br />
Postkortet er sendt av ein pasient på<br />
Hauke land. På framsida har pasienten<br />
kryssa av kor han ligg. Bygning og cirka<br />
plassering i bygget. Han ”er opereret i gaar<br />
for middag”, og helsar<br />
så mykje til alle heime.<br />
– Eg veit ikkje om det er<br />
det aller eldste kortet,<br />
for eg har ikkje årstal på<br />
alle, seier Totland.<br />
– Dei fleste er ubrukte.<br />
Men dette er stempla i 1912.<br />
”<br />
Korta er<br />
kulturhistorisk<br />
verdifulle<br />
Interessa for Haukeland har Totland i<br />
blodet. Han er fødd på Kvinneklinikken,<br />
døypt på Årstad og budde på gamle Gade<br />
frå 1930 til 1942. Faren var laborant same<br />
stad frå 1926 til 1950. Sjølv hadde Totland<br />
sommarjobb på Bakteriologisk i 1953.<br />
Interessa for postkort er meir tilfeldig.<br />
– Eg møtte Bjørn Milde, formann i foreininga<br />
Postkortsamlere i Vest, på ei<br />
ut stilling for om lag 10 år sidan. Då hadde<br />
eg ikkje byrja å samle, men han spurde om<br />
ikkje det var nokon motiv eg kunne tenke<br />
meg å samle på, fortel<br />
Totland.<br />
Og det var det jo. Totland<br />
hadde alt nokre kort med<br />
motiv frå Haukeland, snart<br />
hadde han endå fleire.<br />
– Eg har bytta til meg nokre<br />
i foreininga. Andre har eg kome over meir<br />
tilfeldig.<br />
I foreininga kan medlemmene skrive seg<br />
på lister over område dei er interesserte i<br />
postkort frå. Totland er heldig, så langt er<br />
det ingen andre som samlar på kort med<br />
Bjørn B. Totland framfor Gamle hovedbygg,<br />
som er ein gjengangar på mange av postkorta<br />
i samlinga hans.<br />
motiv frå Haukeland. I dag tel samlinga<br />
hans om lag 30, i tillegg har han ein del<br />
gamle bilete.<br />
– Eg har ikkje anstrengt meg så veldig for å<br />
få tak i korta eg har, smiler han.<br />
– Dei har kome til meg.<br />
Men det betyr ikkje at han ikkje er interessert<br />
i fleire.<br />
– Eg vil gjerne auke samlinga. Korta har<br />
kanskje ikkje så stor verdi i vanleg forstand,<br />
men dei er kulturhistorisk<br />
verdifulle.<br />
5
Praksiskonsulentordninga:<br />
Skal tenkje<br />
på tvers<br />
– Utgangspunktet for praksiskonsulentordninga er pasientane<br />
sitt ve og vel, seier fastlege Harald Hauge. Korleis kan vi<br />
samarbeide betre, til beste for pasienten?<br />
Tekst: Ragnhild Dårflot Olsen<br />
Foto: Ole-Christian Amundsen<br />
Hauge er ein av fem erfarne fastlegar<br />
som sidan 1. september har vore tilsett<br />
som praksiskonsulent i 20 prosent<br />
stilling ved Haukeland Universitetssjukehus.<br />
Ordninga er eit sentralt<br />
tiltak for å betre rutinar<br />
og samordning mellom<br />
teneste nivåa. Dei fem<br />
praksiskonsulentane<br />
er tilsett ved kvar sine<br />
avdelingar ved sjukehuset.<br />
Hauge, som også<br />
er praksiskoordinator for<br />
konsulentane ved Haukeland<br />
og Haraldsplass, er<br />
tilsett ved Hudavdelinga.<br />
– Denne hausten skal vi først og framst<br />
bli kjent med avdelingane og finne<br />
innsats område der vi skal setje inn<br />
kreftene, seier han.<br />
Avdelingsdirektør ved Hudavdelinga,<br />
Lisbeth Rustad, stemmer i:<br />
– Dette er ein unik sjanse til å få betre<br />
dialog og samhandling mellom dei<br />
ulike nivåa i helsetenesta. Spesielt vi i<br />
spesialist helsetenesta kan bli betre til å<br />
”<br />
Vi har høge<br />
forventningar<br />
om å få gode<br />
resultat ut av<br />
dette.<br />
tenkje på tvers, å tenkje samhandling.<br />
Derfor trur eg <strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong> gjer lurt i å<br />
prøve ut ei praksiskonsulentordning.<br />
Kan bli betre<br />
Det trur viseadministrerande direktør<br />
i <strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong>, Anne Sissel Faugstad,<br />
også.<br />
– Dette handlar om betre samarbeid og<br />
samhandling med kommunane, seier<br />
ho.<br />
– Gjennom praksiskonsulentane<br />
får vi ei gjensidig<br />
overføring av kompetanse.<br />
Vi får ei tydelegare<br />
ansvarleggjering og vi får<br />
ei forbetring av behandlingssystema<br />
for pasientar<br />
som treng god oppfølging<br />
frå begge nivå.<br />
I mars 2005 kom dei regionale helseføretaka<br />
og Den norske Legeforening<br />
fram til ein rammeavtale for ei nasjonal<br />
ordning for praksiskonsulentar. Bakgrunnen<br />
for ordninga var at sviktande<br />
samhandling mellom primærhelsetenesta<br />
og spesialisthelsetenesta gir dårlegare<br />
behandlingskvalitet, dårlegare<br />
pasientopplevd kvalitet, ineffektiv bruk<br />
av ressursane og dårleg utnytting av<br />
helse personell sin kompetanse.<br />
– Vår erfaring er at både fagmiljøet i<br />
<strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong> og fastlegane har påpeikt<br />
at dialogen ikkje er god nok, og at<br />
systemet kan forbetrast, seier Faugstad.<br />
No satsar føretaket stort på ordninga.<br />
– Vi har høge forventningar om å få<br />
gode resultat ut av dette, understrekar<br />
Faugstad.<br />
– Eg trur desse fem praksis konsulentane<br />
kan vere vårt kontaktledd til å nå mange<br />
fastlegar, og dei kan bidra til å lage<br />
system som betrar kvaliteten på samarbeidet.<br />
Skal sjå på rutinane<br />
Ved Hudavdelinga har dei alt vorte<br />
samde om å starte med å sjå nærare på<br />
henvisingar.<br />
– Betre henvisingar frå fastlegane kan<br />
spare både pasient og sjukehus for<br />
mykje ekstra bry, seier Hauge.<br />
– På same måte som betre epikriser<br />
kan spare pasient og fastlege for mykje<br />
ekstra arbeid. Det er viktig at fastlegane<br />
veit kva behandling pasienten har fått på<br />
sjukehuset og kva oppfølging han treng.<br />
Vi kan sjå på rutinane for både henvisingar,<br />
epikriser, liggetid og behandlingsstrategi.<br />
– Dette er ein ufarleg måte å setje<br />
fingeren på ein del rutinar for korleis<br />
ting vert gjort, påpeikar Rustad.<br />
6
Samarbeid<br />
– Eg har stor tru på at vi skal få til ein del<br />
ting saman. Sjølv om vi no i førstninga stiller<br />
spørsmål meir enn vi har svar, seier praksiskoordinator<br />
Harald Hauge.<br />
– Eg trur vi må ta sjansen på å stille<br />
spørsmålet: finst det betre måtar å gjere<br />
dette på?<br />
Både Hauge og Rustad understrekar at<br />
det er store forventningar til den nye<br />
ordninga, både frå sjukehuset si side og<br />
frå alle fastlegane.<br />
– Derfor er fallhøgda stor. Men eg har<br />
stor tru på at vi skal få til ein del ting<br />
saman. Sjølv om vi no i førstninga stiller<br />
spørsmål meir enn vi har svar, seier<br />
Hauge.<br />
Den første tida skal praksiskonsulentane bruke til å bli kjende med avdelingane og finne innsatsområde<br />
der dei skal setje inn kreftene. Ved Hudavdelinga har praksiskoordinator Harald Hauge<br />
og avdelingsdirektør Lisbeth Rustad alt blitt einige om å sjå nærare på henvisingar.<br />
Fakta Praksiskonsulentordninga<br />
• I <strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong> starta<br />
praksiskonsulentordninga 1. september<br />
<strong>2007</strong>.<br />
• Praksiskonsulentordninga omfattar<br />
både funksjonen praksiskoordinator og<br />
praksiskonsulent.<br />
• Praksiskoordinatoren har ansvar for<br />
å drive praksiskonsulentordninga for<br />
helseføretaket. Han skal blant anna<br />
delta i utveljing av og gi rettleiing til<br />
praksiskonsulentar, og i tillegg vere<br />
rådgjevar for føretaksleiinga.<br />
• <strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong> har fem<br />
praksiskonsulentar. Desse har kvar sine<br />
20 prosent stillingar ved Hudavdelinga,<br />
Medisinsk avdeling, Hjerteavdelinga,<br />
Lungeavdelinga og Avdeling for<br />
kreftbehandling og medisinsk fysikk<br />
• Praksiskonsulentane si primæroppgåve<br />
er å bidra til utvikling av eit godt<br />
samarbeid mellom primær- og<br />
spesialisthelsetenesta. Det omfattar<br />
blant anna tiltak som kan forbetre<br />
heilskapen i pasientforløpet, som<br />
å utvikle retningslinjer for god<br />
henvisings- og utskrivingspraksis, og<br />
for skriving av gode epikriser.<br />
• Praksiskonsulenten skal også bidra<br />
til at informasjonsflyten mellom<br />
primærhelsetenesta og helseføretaket<br />
blir betre, blant anna ved å etablere og<br />
rettleie om rutinar for samhandling og<br />
legge til rette for gjensidig hospitering.<br />
7
Grønt sykehus<br />
Bli enige –<br />
nå også på video<br />
Må du absolutt se vedkommende du skal møte dypt inn i øynene? Beregninger viser<br />
at dersom vi reduserer reiseutgiftene med 20 prosent og i stedet bruker video- og<br />
telefonkonferanser, kan <strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong> spare over 10 millioner kroner årlig.<br />
Tekst: Linda Hilland<br />
Foto: Ole-Christian Amundsen<br />
– Et miljøvennlig og tidsbesparende<br />
alterna tiv, sier miljøleder i <strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong>,<br />
Linda Eide. Hun jobber nå med å lage<br />
en klimahandlingsplan for <strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong><br />
der de skal kartlegge hvordan de ansatte<br />
kommer seg til og fra jobb, og hvilket<br />
transportmiddel man vanligvis bruker<br />
for å komme seg til og fra møter andre<br />
steder i landet.<br />
– Vi skal også prøve å finne ut hva som<br />
skal til for at de kan velge annerledes.<br />
Det vil si et mer miljøvennlig alternativ,<br />
sier Eide.<br />
Nesten aldri i bruk<br />
Hun har vært i kontakt med Trygg Vesta<br />
som har hatt mye fokus på bruk av videokonferanse<br />
det siste året. Eide forteller<br />
at Trygg Vesta regner i år med å spare<br />
13 millioner kroner i reiseutgifter og 12<br />
millioner i tapt arbeidstid bare på grunn<br />
av økt bruk av videokonferanse.<br />
– Dersom <strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong> hadde klart<br />
å redusere reiseutgiftene sine, hadde<br />
det betydd mye både for miljøet, men<br />
også for foretaket som kunne ha brukt<br />
pengene på pasientbehandling i stedet,<br />
sier Eide.<br />
<strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong> har flere titalls videokonferansestudio<br />
som bare står og<br />
venter på å bli brukt<br />
– Flere av studioene er så å si aldri i<br />
bruk, selv om de fungerer helt utmerket.<br />
Noe av grunnen til at vi ikke bruker dem<br />
skyldes vel uvitenhet. At de ansatte ikke<br />
vet at vi har slike studioer både på Haukeland<br />
og de fleste andre institusjonene i<br />
<strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong>, sier ansvarlig ingeniør fra<br />
Teknisk avdeling, Terje Håland.<br />
Miljøleder Linda Eide og ingeniør Terje Håland håper de ansatte i <strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong> skal bli flinkere<br />
å bruke videokonferanse, som møteform.<br />
Håland tror hovedgrunnen til at de ikke<br />
blir brukt, er at de ansatte liker å reise og<br />
treffe de de skal ha møte med.<br />
– Dessuten er det sikkert en del som tror<br />
det er teknisk umulig å få til. Men de<br />
fleste klarer å drifte en videokonferanse<br />
helt selv etter fem minutters opplæring,<br />
sier han.<br />
Kan spare tid og penger<br />
Håland har oversikt over det han tror<br />
er det mest brukte videokonferansestudioet<br />
i <strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong>; Videokonferanserommet<br />
i 3. etasje i Sentral blokken.<br />
Fra januar til midten av oktober er det<br />
holdt under 100 videokonferanser her.<br />
– Tallet kunne med letthet vært doblet<br />
og vel så det. Foretaket hadde spart både<br />
tid og penger dersom de ansatte hadde<br />
blitt flinkere til å bruke video konferanse.<br />
Men det tror jeg ikke skjer før det blir<br />
stilt krav fra ledelsen om å bruke møteformen<br />
i de tilfellene det er mulig, sier<br />
Håland.<br />
En kjapp ringerunde rundt til noen av<br />
avdelingene som har videokonferanse<br />
viser at de fleste studioene står og<br />
samler støv. Noen av dem har ikke vært<br />
i bruk på flere år. Avdelingsdirektør ved<br />
yrkesmedisinsk avdeling, Tor Aasen, er<br />
en av få som bruker videokonferanse<br />
som møteform ved sin avdeling.<br />
– I dag skal vi ha møte med Lungeavdelingen<br />
ved Stavanger Universitetssykehus.<br />
Vår avdeling er rådgivende<br />
for hele regionen når det gjelder yrkesmedisinske<br />
spørsmål, så vi har ofte<br />
møter med de andre helseforetakene<br />
i regionen. Videokonferanse fungerer<br />
utmerket til dette formålet. For oss er<br />
dette mye bedre enn telefonmøte, sam-<br />
8
Yrkesmedisinsk avdeling har møte med Lungeavdelingen ved<br />
Stavanger Universitetssykehus. - For oss er dette mye bedre<br />
enn telefonmøte, samtidig som vi sparer tid og penger på å<br />
ikke reise til Stavanger, sier avdelingsdirektør Tor Aasen (t.v).<br />
tidig sparer vi tid og penger på å ikke reise til<br />
Stavanger, sier Aasen.<br />
Ønsker du å bruke videokonferanse i ditt neste<br />
møte? Ta kontakt med Terje Håland;<br />
terje.haaland@helse-bergen.no<br />
BRILLER &<br />
SOLBRILLER<br />
RING OSS FOR<br />
TIMEAVTALE:<br />
Svolten på litt<br />
«ordentleg» mat?<br />
I Kaffistova på Best<br />
Western Hotell<br />
Hordaheimen får du<br />
framleis den gode<br />
heimelaga maten,<br />
som du hugsar frå<br />
mors kjøken.Den<br />
maten som vekkjer<br />
gode minner og<br />
smakar utruleg godt.<br />
Ein liten smugtitt på menyen i Kaffistova:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Vi arrangerer og selskap, både i 2.høgda på hotellet og<br />
i Det Glade <strong>Bergen</strong>. Velkomen til bords!<br />
Opningstid: Sundag - laurdag 11.00 - 20.00<br />
Laurdagar 11.00 - 18.00<br />
Se siste nytt!<br />
V.TORGGATE 8 - TLF. 55 33 89 70<br />
STR. GATEN 3 - TLF. 55 32 33 99<br />
ARKEN SENTER - TLF. 55 19 38 10<br />
www.oyeoptikk.no<br />
<strong>Helse</strong><br />
Mer å gjøre<br />
enn hva sunt er?<br />
Manpower er en erfaren<br />
arbeidsgiver med bred<br />
kunnskap om utleie og<br />
rekruttering av helsepersonell<br />
til sykehus.<br />
Vi finner:<br />
• <strong>Helse</strong>sekretærer<br />
• Sykepleiere<br />
• Hjelpepleiere<br />
• Spesialsykepleiere<br />
Se www.manpower.no<br />
eller ring Manpower <strong>Bergen</strong><br />
v/Karen E. Lie på<br />
tlf: 95 79 88 78<br />
C. Sundtsgate 18, 5004 <strong>Bergen</strong><br />
Tlf. 55 30 50 00 / email: booking@hordaheimen.no<br />
9
APOTEKENE VEST HF<br />
Haukeland sjukehusapotek<br />
Sjukehusapoteket, litt<br />
meir<br />
enn eit vanleg apotek<br />
• Utvalet vårt av legemiddel og apotekvarer er tilpassa behovet<br />
til pasientane på sjukehuset<br />
• Vi gjer klar legemidla dine mens du ventar og gir deg råd om<br />
korleis du brukar dei på rett måte<br />
• Vi tek i mot dei gamle legemidla dine og sørgjer for at dei blir<br />
destruerte på ein trygg og miljøvenleg måte<br />
• Sjukehusapoteket produserer legemiddel som ein ikkje kan<br />
skaffe på annan måte. Vi produserer legemiddel til den<br />
enkelte, til sjukehusa og til apotek over heile landet<br />
• Vi forsyner dei fleste avdelingane i <strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong> med legemiddel,<br />
apotekvarer og farmasøytiske tenester<br />
• Vi samarbeider med tilsette i <strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong> og kommunehelsetenesta<br />
for å sjå til at du som pasient får rett legemiddelbehandling<br />
SJUKEHUSAPOTEKET ER FOR ALLE!<br />
Haukeland sjukehusapotek finn du i Sentralblokka på<br />
Haukeland Universitetssjukehus i Jonas Lies vei 65<br />
Telefon 55 97 53 58 Telefaks 55 29 07 40<br />
E-post: bergen@apotekene-vest.no<br />
Heimeside: www.apotekene-vest.no<br />
10
Åpenhet om feil<br />
Vær åpen<br />
om feil<br />
Han har selv vært skyld i at en pasient fikk en altfor stor dose blodfortynnende<br />
medisin. Nå vil kvalitetssjef Stig Harthug at ansatte i <strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong> skal bli flinkere til<br />
å melde fra om feil ved å innføre avvikssystemet Synergi.<br />
Tekst: Linda Hilland<br />
Foto: Ole-Christian Amundsen<br />
– Jeg husker at jeg var svært redd for at<br />
pasienten skulle få blødning, og at det<br />
skulle være min skyld. Selv om det er ti<br />
år siden, husker jeg episoden godt og<br />
jeg syntes det var vanskelig å fortelle<br />
om feilen til min avdelingssjef. Men det<br />
gjorde jeg, uten at det fikk negative følger<br />
for meg som lege. Det ble iverksatt tiltak<br />
for å følge pasienten opp, og heldigvis<br />
fikk feilen ingen konsekvenser for<br />
pasienten, sier Stig Harthug.<br />
Kultur for å melde feil<br />
Det er flere år siden Harthug gjorde<br />
denne og andre, mindre alvorlige feil<br />
da han jobbet som lege på medisinsk<br />
avdeling. Den gangen var det heller<br />
ikke god kultur for å melde fra om feil<br />
og avvik. Kvalitetssjefen i <strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong><br />
vet at mange synes det er vanskelig<br />
å være åpen om feil man har gjort på<br />
sykehuset, men han håper dette er i ferd<br />
med å endre seg.<br />
– Alle mennesker gjør større eller<br />
mindre feil. Det kommer vi aldri bort fra.<br />
Men poenget er at vi har veldig mye å<br />
vinne ved å være åpne om våre feil. Både<br />
når det gjelder alvorlige<br />
hendelser som kan få<br />
varige følger for pasient,<br />
men det er også viktig å<br />
være åpen om små feil,<br />
sier Harthug.<br />
Uansett om det er alvorlige<br />
feil eller små avvik. Fra 1. januar 2008<br />
skal alt registreres i det nye elektroniske<br />
avvikssystemet Synergi.<br />
– Systemet vil gjøre det svært enkelt<br />
å melde fra om uønskede hendelser<br />
i <strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong>. Ved hjelp av et klikk<br />
på intranettsiden er du inne på<br />
avviksskjemaet. Det er ukomplisert å<br />
fylle ut og skal sendes til nærmeste leder<br />
i etterkant, sier Harthug.<br />
Føler seg tryggere<br />
Synergi gjelder for alle typer uønskede<br />
hendelser, men man vil også at ansatte<br />
skal melde fra om tilløp til alvorlige<br />
hendelser. Undersøkelser viser at bak<br />
hver alvorlige hendelse ligger det ofte<br />
”<br />
Målet vårt er<br />
ikke å finne<br />
syndebukker<br />
flere hundre mindre alvorlige hendelser.<br />
– Mange vil kanskje betrakte slike<br />
hendelser som bagatellmessige, men det<br />
er de ikke. Alle feilene<br />
som blir registrert<br />
skal brukes til å finne<br />
de bakenforliggende<br />
årsakene til at feil<br />
oppstår. Synergi kan på<br />
den måten brukes til å<br />
forbedre rutinene og<br />
systemene våre. Kjennskap og åpenhet<br />
om feil og svikt kan føre til at både<br />
pasienter og ansatte føler seg tryggere i<br />
<strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong>, sier Harthug.<br />
Han legger til at systemet også skal<br />
hjelpe oss til å prioritere oppfølgingen.<br />
– Alvorlige hendelser krever en<br />
annen oppfølging enn tilsynelatende<br />
bagatellmessige hendelser. Slike<br />
hendelser skal fortsatt meldes til<br />
<strong>Helse</strong>tilsynet i fylket.<br />
For opphengt i skyld<br />
Synergi er et system der<br />
du må oppgi fullt navn<br />
når du melder avvik,<br />
men Harthug påpeker<br />
11
at målet med Synergi ikke er<br />
å finne syndebukker.<br />
– Å utpeke syndebukker<br />
hjelper overhodet ikke pasientene våre. I<br />
vårt samfunn er vi litt for<br />
opphengt i å tenke skyld.<br />
Poenget med det nye<br />
systemet er at vi skal lære<br />
av feilene som oppdages,<br />
og på den måten<br />
forbedre sikkerheten ved<br />
sykehuset, sier Harthug.<br />
”<br />
Alle<br />
mennesker<br />
gjør feil.<br />
Kvalitetssjefen er spent på hvor mange<br />
avviksmeldinger som vil bli registrert<br />
etter innføringen av Synergi. Voss<br />
Sjukehus, Avdeling for mikrobiologi og<br />
immunologi (AMI) og en nevrologisk post<br />
i <strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong> har vært pilotavdelinger.<br />
I tillegg har et utvalg ledere fra de fleste<br />
avdelinger fått opplæring i bruken av<br />
systemet. Selv om opplæring<br />
ennå vil pågå i lang tid,<br />
forventer Harthug at antallet<br />
avviksmeldinger vil øke.<br />
– Det er svært<br />
enkelt å sende<br />
melding, derfor<br />
forventer vi at<br />
antallet vil stige.<br />
Alt for lite av<br />
uønskede hendelser blir<br />
rapportert i dag. Jeg håper<br />
det blir en bred forståelse for at selv om<br />
vi gjør vårt beste, går det noen ganger<br />
likevel galt. Og når det gjør det, må vi<br />
være åpne om feilen, sier han.<br />
Fortell pasientene om feil<br />
Kvalitetssjefen har selv erfaring med at<br />
også pasientene setter stor pris på å bli<br />
fortalt når det er gjort en feil.<br />
Kvalitetssjef Stig Harthug forventer at tallet<br />
på avviksmeldinger vil stige etter innføringen<br />
av Synergi. – Jeg tror vi bygger opp tilliten<br />
vår når vi innrømmer feil, sier han.<br />
– Jeg tror vi bygger opp tilliten vår når vi<br />
innrømmer at vi gjør feil. Jeg har enda<br />
til gode å møte en pasient som ikke har<br />
forståelse for at til og med leger kan<br />
gjøre feil, sier han.<br />
Nytt senter for<br />
pasientsikkerhet<br />
<strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong> har oppretta eit nytt kvalitetsverktøy:<br />
Senter for pasientsikkerhet.<br />
– Vi skal legge til rette for at <strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong><br />
HF får eit meir heilskapleg arbeid med<br />
pasientsikkerheit og avviksrapportering,<br />
seier Per Otto Svendsby, juridisk<br />
rådgjevar og leiar i det nye Senter for<br />
pasientsikkerhet.<br />
Senteret er ei vidareføring av det<br />
tidlegare sekretariatet for klage og<br />
skadebehandling, og er i første omgang<br />
bemanna med Svendsby, overlege<br />
Sidsel Aardal og sekretær Grete<br />
Hansson. Senteret skal gå gjennom<br />
registrerte pasientrelaterte uønska<br />
hendingar, og finne fram til dei sakene<br />
som skal meldast til <strong>Helse</strong>tilsynet i<br />
fylket. Vidare skal senteret behandle alle<br />
klager til Norsk pasientskadeerstatning<br />
og dessutan alle klager som er stila til<br />
direktøren.<br />
– Når det oppstår skader og klager skal vi,<br />
i samarbeid med Klage og skadeutvalet,<br />
sørgje for at desse sakene blir behandla<br />
korrekt og bidra til at avdelingane set i<br />
verk nødvendige forbetringstiltak, seier<br />
Svendsby.<br />
12<br />
Frå 1. januar 2008 blir det brukt eit nytt<br />
system for å melde uønska hendingar<br />
i <strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong>; Synergi. Dette er eit<br />
felles elektronisk avvikssystem som<br />
etter kvart skal takast i bruk i heile<br />
<strong>Helse</strong> Vest. Systemet erstattar tidlegare<br />
meldeskjema. Synergi blir Senter<br />
for pasientsikkerheit sitt viktigaste<br />
arbeidsverktøy.<br />
– Med det nye systemet kan vi analysere<br />
dei uønska hendingane på ein heilt<br />
annan måte enn vi tidlegare har<br />
kunna. I tillegg kan vi utarbeide nyttige<br />
statistikkar og sjå på utviklingstrekk.<br />
Negative tendensar kan sporast tidleg,<br />
også på tvers av avdelingane. Vi får<br />
betre oversikt over risikoar, og vi kan<br />
koordinere tiltak, opplyser Svendsby.<br />
Den største delen av arbeidet med<br />
uønska hendingar vil framleis føregå i<br />
dei kliniske avdelingane, men senteret<br />
skal også gi rettleiing i dette arbeidet.<br />
Fakta Skade- og klageutvalet<br />
• Skade- og klageutvalet er eit rådgivande<br />
organ for administrerande direktør<br />
og er oppnemnt for å hjelpe til i<br />
behandlinga av enkeltsaker som<br />
blir meldt frå avdelingane i <strong>Helse</strong><br />
<strong>Bergen</strong>, <strong>Helse</strong>tilsynet i Hordaland,<br />
Pasientombodet og pasientar/<br />
pårørande eller deira advokatar.<br />
• Utvalet skal også ivareta meldeplikta<br />
overfor <strong>Helse</strong>tilsynet i Hordaland, og<br />
bidra til at meldingar om skade og<br />
klager blir grundig vurdert i forhold til<br />
årsak og konsekvensar.<br />
• Oppfølging av skadesaker og klager<br />
er også utvalet si oppgåve, det same<br />
er fremjing av forslag til eventuelle<br />
endringar.<br />
• Skadesaker i <strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong> blir<br />
behandla i den avdelinga der hendinga<br />
har skjedd, og klagesaker i den avdeling<br />
klagen er retta mot.<br />
• Det er den enkelte avdelingsleiar som<br />
er ansvarlig for å greie ut hendingane,<br />
setje i verk tiltak for å rette opp og /eller<br />
førebygge at uønska hendingar skjer, og<br />
betre dei forholda det blir klaga på.<br />
• Så langt i år har <strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong> 209<br />
skadesaker og 201 saker til Norsk<br />
pasientskadeerstatning. Dette tyder på<br />
at tala for <strong>2007</strong> blir nokså like dei frå<br />
2006 (skadesaker 341 og NPE-saker<br />
208). Det har elles i landet vore ein<br />
auke av klager til NPE, men dette ser<br />
altså ikkje ut til å gjelde <strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong>.
Åpenhet om feil<br />
Fleire<br />
melder frå<br />
Eit knapt år etter at<br />
Synergi vart innført blir<br />
det registrert stadig fleire<br />
avviksmeldingar ved Voss<br />
Sjukehus.<br />
Tekst: Ragnhild Dårflot Olsen<br />
Foto: Ole-Christian Amundsen<br />
Synergi er det nye elektroniske<br />
avvikssystemet som i løpet av 2008<br />
skal innførast i heile <strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong>. Voss<br />
Sjukehus og Avdeling for mikrobiologi<br />
og immunologi ved Haukeland<br />
Universitetssjukehus er pilotavdelingar.<br />
Auke<br />
På Voss starta opplæringa i desember<br />
2006. No har alle tilsette ved sjukehuset<br />
fått innføring i det nye systemet, og<br />
stadig fleire registrerer uønska hendingar<br />
i Synergi.<br />
– Vi var ikkje så flinke til å registrere<br />
avviksmeldingar før Synergi.<br />
Dermed har vi ikkje noko skikkeleg<br />
samanlikningsgrunnlag, men vi kan<br />
Ved Intensiven på Voss Sjukehus har det vore 22 avviksmeldingar etter at Synergi vart innført.<br />
Sjukepleiar Birte Kyrkjeteig er blant dei mest aktive brukarane.<br />
likevel sjå ein stadig auke, opplyser fagog<br />
kvalitetsleiar Eli Thomassen ved Voss<br />
Sjukehus.<br />
Totalt er det registrert 88 avvik i Synergi<br />
på sjukehuset så langt i år. Foreløpig<br />
skal ikkje avvik som gjeld HMS og<br />
pasientskade meldast,<br />
fordi systemet ikkje er<br />
ferdiglaga for denne typen<br />
meldingar. Men alt anna<br />
skal registrerast.<br />
– Ikkje alle avdelingar er<br />
like aktive, men nokon er veldig flinke,<br />
seier Thomassen.<br />
Lettare for nyutdanna<br />
Intensiven er ei av dei. Der har det vore<br />
22 avviksmeldingar etter at Synergi vart<br />
innført. Tidlegare var det nesten ingen.<br />
Sjukepleiar Birte Kyrkjeteig er blant dei<br />
mest aktive brukarane.<br />
– Eg har meldt både feilmedisinering,<br />
mangelfull bemanning og skade på<br />
pasient, fortel ho.<br />
Skade på pasient kan meldast i Synergi<br />
”<br />
Eit klikk så er<br />
det registrert.<br />
allereie no dersom ein ikkje oppgjev<br />
namn/personnummer på pasienten.<br />
Som ung og relativt nyutdanna (2005),<br />
trur Kyrkjeteig at ho har ein fordel når<br />
det gjeld å melde uønska hendingar.<br />
– Vi som er utdanna no er meir opplærte<br />
til å tenke at det å melde<br />
avvik er ein god ting.<br />
Det er jo ikkje til å legge<br />
skjul på at det har vore<br />
liten kultur for å melde<br />
avvik i helsevesenet.<br />
Det er mange som synest terskelen er<br />
høg. Eg trur nok mange fleire ville meldt<br />
avvik om vi kunne vere anonyme.<br />
Kyrkjeteig trur likevel det vil hjelpe at dei<br />
no kan melde elektronisk.<br />
– Det er veldig lettvint. Så er det veldig<br />
bra at du kan gå inn i systemet og følgje<br />
opp kor langt meldinga har kome, seier<br />
ho.<br />
Vegra seg<br />
Også ved Kirurgisk<br />
fem døgns post har dei<br />
13
tilsette tatt det nye systemet<br />
i bruk. Så langt er seks avvik<br />
meldt i Synergi.<br />
Sjukpleiar Åse Hommedal står for ei av<br />
meldingane, sjølv om ho er blant dei<br />
som vegrar seg.<br />
– Det sat langt inne fordi eg følte det<br />
gjekk på person, fortel ho.<br />
– Men til slutt meldte eg ei uønska<br />
hending.<br />
Meldinga gjekk på manglande<br />
dokumentasjon ved overflytting av ein<br />
pasient frå ei avdeling til ei anna.<br />
Eli Thomasssen understrekar at ein<br />
slik type melding ikkje går på person,<br />
men på drift. Det same seier Anne Mari<br />
Finne, også ho sjukepleiar ved Kirurgisk<br />
fem døgns post.<br />
– Eg har òg meldt eit avvik i Synergi. Det<br />
gjekk på rutine ved transport av pasient.<br />
Vi må ikkje vegre oss for å melde frå<br />
når rutinane våre ikkje er gode nok. Vi<br />
melder jo for å forbetre systema våre,<br />
slår Finne fast.<br />
Enklare<br />
Som Kyrkjeteig på Intensiven meiner<br />
både Hommedal og Finne at det er<br />
enklare å melde avvik når ein no kan<br />
gjere det elektronisk.<br />
– Det er fint å kunne bruke data. Eit klikk<br />
så er det registrert, seier Finne.<br />
– I tillegg er det veldig anonymt i forhold<br />
til tidlegare. Du slepp papira som ligg<br />
framme så alle kan sjå.<br />
Thomassen trur òg at auka fokus på<br />
avviksmeldingar gir resultat.<br />
– Først og fremst er det enklare, men<br />
med opplæring og auka fokus kjem også<br />
det å melde uønska hendingar lenger<br />
fram i bevisstheita, påpeikar ho.<br />
– Og vi opplever at det er stor interesse<br />
for det.<br />
Thomassen håpar òg at dei som melder<br />
frå vil oppleve å få svar elektronisk innan<br />
rimeleg tid.<br />
– Kvar avdeling har eigen saksbehandlar.<br />
– Det verkar som om folk synest det er positivt å ha eit slikt meldesystem, seier avdelingsingeniør<br />
Gunn Merete Sævdal ved Produksjonslaboratoriet om Synergi.<br />
Saksbehandlar må gripe fatt i avviket,<br />
eventuelt sende det vidare til ein annan<br />
leiar som blir gjort ansvarleg for at det<br />
blir sett inn tiltak. Ofte er det rutinesvikt,<br />
og då må ein sjå om rutinen er følgt,<br />
eller om den bør endrast, seier ho.<br />
– Og den som meldte frå skal få<br />
tilbakemelding på kva som er gjort.<br />
Når også meldingar om pasientskader<br />
blir ein del av Synergi, vil alvorlege<br />
hendingar bli sendt vidare<br />
til Skade- og klageutvalet<br />
i <strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong>. Også<br />
dette vil gå automatisk,<br />
i motsetnad til tidlegare<br />
då ein måtte fylle ut papirskjema.<br />
Utvalet avgjer om<br />
saka skal sendast over til<br />
<strong>Helse</strong>tilsynet.<br />
Viktig å bruke data<br />
Avdeling for mikrobiologi<br />
og immunologi (AMI) er<br />
<strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong> si andre<br />
pilotavdeling i Synergi. Sidan systemet<br />
vart innført i januar har det blitt meldt<br />
kring 800 uønska hendingar. Det er<br />
Jorunn Nygård, sjefbioingeniør ved<br />
avdelinga, godt fornøgd med.<br />
Åse Hommedal og Anne Mari Finne ved<br />
Kirurgisk fem døgns post synest det er<br />
enklare å melde avvik når ein no kan gjere<br />
det elektronisk.<br />
– Då har vi klart å få folk til å bruke<br />
systemet, seier ho.<br />
– Dei føler ikkje at det å melde er å<br />
angi kollegaer. Vi melder for å lære av<br />
erfaringane vi gjer, unngå at det skjer<br />
igjen.<br />
Produksjonslaboratoriet er ein av<br />
seksjonane som brukar systemet flittig.<br />
– Vi leverer utstyr (medier) til<br />
Bakteriologisk seksjon, og dette utstyret<br />
må vere heilt sterilt. Vi kontrollerer<br />
”<br />
Eg har<br />
meldt både<br />
feilmedisinering,<br />
mangelfull<br />
bemanning og<br />
skade på pasient.<br />
mediene heile<br />
tida, men nokre<br />
gonger kan det vere<br />
bakteriar der. Då<br />
melder vi frå, og så<br />
må vi gå tilbake og<br />
finne ut kva som<br />
har skjedd, seier<br />
avdelingsingeniør<br />
Gunn Merete<br />
Sævdal.<br />
– Det verkar som<br />
om folk synest det<br />
er positivt å ha eit<br />
slikt meldesystem. Det er enkelt og<br />
greitt å bruke.<br />
For Nygård er det også viktig at<br />
avdelingane finn ut korleis dei kan bruke<br />
systemet vidare.<br />
– Synergi er eit av dei verktøya som kan<br />
seie noko om korleis det står til hos oss,<br />
understrekar ho.<br />
– Kva rapportar har vi bruk for ? Kva data<br />
er viktig for oss å få ut? Det er viktig å<br />
lage rutinar på dette. Vi må bruke data<br />
som Synergi gir oss.<br />
14
Åpenhet om feil<br />
Mer åpenhet<br />
om feilbehandling<br />
– Enhver klage er en gave, sier seksjonsoverlege Hans Flaatten. I snart ti år har<br />
Intensivmedisinsk seksjon hatt sitt eget anonyme system der ansatte kan melde fra<br />
om feil eller avvik.<br />
Tekst: Linda Hilland<br />
Foto: Ole-Christian Amundsen<br />
På kontoret bak skranken ved<br />
Intensivmedisinsk seksjon står en hvit<br />
postkasse merket ”avviksmelding”.<br />
Hver måned blir postkassen tømt og<br />
et utvalg bestående av en lege og to<br />
sykepleiere går igjennom meldingene og<br />
klassifiserer dem etter alvorlighetsgrad.<br />
– For oss er det en stor verdi i å bruke<br />
innmeldte avvik til å forbedre sikkerheten<br />
på sykehuset. Avvik er noe vi må leve<br />
med. Det er lenge siden jeg sluttet å tro<br />
på at avvik er noe vi vil bli kvitt. Poenget<br />
er å få registrert flest mulig avvik slik<br />
at vi kan bidra til at konsekvensene<br />
for pasientene blir minst mulig, sier<br />
Flaatten.<br />
Talet på avviksmeldinger de siste årene<br />
har lagt stabilt på rundt 400. I tillegg til<br />
Intensivmedisinsk seksjon er de ansatte<br />
på Postoperativ seksjon og Postoperativ<br />
Thoraxseksjon også med på ordningen.<br />
– Jeg er ikke bekymret for at tallet på avvik<br />
ikke har gått ned de årene vi har hatt<br />
systemet. Jeg hadde følt<br />
meg mer utrygg dersom<br />
vi ikke hadde hatt noen<br />
avvik. Det hadde betydd at<br />
vi ikke tok tak i de feilene<br />
som vi visste var der, men<br />
som ingen meldte fra om,<br />
sier Flaatten.<br />
Meldesystemet fungerer<br />
på den måten at den som<br />
oppdager feilen, melder fra. Skjemaet er<br />
lett tilgjengelig på de ulike seksjonene<br />
og den som melder fra er anonym.<br />
”<br />
Jeg er ikke<br />
bekymret for<br />
at tallet på<br />
avvik ikke har<br />
gått ned.<br />
– Jeg hadde følt meg mer utrygg dersom vi ikke hadde hatt noen avvik. Det hadde betydd at vi<br />
ikke tok tak i de feilene som vi visste var der, men som ingen meldte fra om, sier seksjonsoverlege<br />
Hans Flaatten.<br />
– Da vi startet med meldesystemet fant vi<br />
ut, etter en diskusjon med <strong>Helse</strong>tilsynet,<br />
at oppslutningen<br />
ville bli bedre dersom<br />
helsearbeideren fikk<br />
melde feilen anonymt.<br />
Personalet trengte ikke<br />
være redde for å få kritikk<br />
dersom de meldte fra<br />
om uheldige hendelser.<br />
De som melder i dag<br />
er fremdeles anonyme,<br />
men jeg tror at vi med<br />
letthet kunne ha gått over til et ikkeanonymt<br />
meldesystem med samme<br />
oppslutning. De ansatte er blitt mer<br />
åpne om feil, og de ser at de avvikene<br />
som meldes ikke registreres for finne en<br />
syndebukk, men for å rette opp feil og<br />
forandre prosedyrer, sier Flaatten.<br />
De fleste avvikene som blir meldt, om<br />
lag 80 prosent, har ikke konsekvenser for<br />
pasientene. Det kan være doseringsfeil<br />
av medikament eller feilbruk av<br />
medisinsk-teknisk utstyr. Dersom ikke<br />
feilene har konsekvenser for pasientene,<br />
blir de ikke meldt videre.<br />
De behandlingsfeilene<br />
som har betydning for<br />
pasientene, meldes<br />
videre til skade- og<br />
15
klageutvalget i <strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong>.<br />
– Vi har også en regel<br />
som sier at feil skal taes opp med<br />
pårørende til pasienter som ligger på<br />
Intensivmedisinsk seksjon. Mitt inntrykk<br />
er at de fleste ansatte sier ifra og at de<br />
pårørende setter pris på at de ansatte er<br />
åpne om feilene de gjør, sier Flaatten.<br />
Svakheten med meldesystemet som<br />
Intensivmedisinsk seksjon er at det<br />
ikke fanger opp avvik i forhold til<br />
diagnostisering.<br />
– Systemet vårt er veldig praktisk<br />
og går nesten utelukkende på<br />
pasientbehandling. I noen tilfeller er<br />
det vanskelig å definere hva som er<br />
feilbehandling. Dersom en lege bruker<br />
lang tid på å finne ut av en diagnose, noe<br />
som kan få konsekvenser for pasienten;<br />
er det en feil? Det er vanskelig å ta med<br />
medisinsk skjønn i et slikt meldesystem,<br />
tror Flaatten.<br />
Flaatten er skeptisk til det nye<br />
avvikssystemet Synergi som skal<br />
innføres. I praksis kan det bety at<br />
Intensiven må slutte med sitt interne<br />
meldesystem. - Jeg er svært glad for at vi<br />
får et meldesystem slik at alle avvik blir<br />
registrert, men hvordan skal man klare<br />
å skreddersy det nye systemet til alle<br />
avdelingene. Jeg er også spent på om det<br />
nye systemet er nok ledelsesforankret i<br />
organisasjonen, sier Flaatten.<br />
Varslingsombud i <strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong><br />
Fra januar 2008 oppretter <strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong> en ordning<br />
med varslingsombud. Varslingsombudet skal ta imot<br />
henvendelser fra ansatte som ikke ønsker å si fra om<br />
kritikkverdige forhold via de vanlige kanalene.<br />
– Ved å opprette et varslingsombud sender man et<br />
tydelig signal om at man ønsker at ansatte skal varsle om<br />
kritikkverdige forhold, mener foretakshovedverneombud i<br />
<strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong>, Leif Johnsen.<br />
LEVÉR KORTET HOS SATS OG SE HVA DU VINNER!<br />
verdi 3000.-<br />
3 gavekort for<br />
2 personer<br />
verdi 699.-<br />
1 år<br />
GRATIS TRENING<br />
Ta med dette kortet til SATS og få en hyggelig<br />
omvisning. Alle som deltar blir automatisk<br />
med i trekningen.<br />
Prøvetimekort<br />
verdi 200.-<br />
verdi 599.-<br />
Beitostølen<br />
verdi 4000.-<br />
Navn:.........................................................................................................<br />
Adr:...........................................................................................................<br />
Tlf:.............................................................................................................<br />
Bergans jakke<br />
verdi 3600.-<br />
Senter:......................................................................................................<br />
Kampanjeperiode 1-25. november-07.<br />
16
Åpenhet om feil<br />
Brede Aasen og Jill Bjarke er godt fornøgde<br />
med at avdelinga har fått eit felles verktøy<br />
når det gjeld å vurdere risiko for vald.<br />
Betre førebudde<br />
på vald<br />
Korleis kan ein vite om<br />
ein pasient kjem til å bli<br />
valdeleg og aggressiv?<br />
Psykiatrisk akuttmottak<br />
1 på Sandviken har tatt i<br />
bruk eit nytt verktøy for at<br />
personalet skal bli betre til<br />
å forutsjå utageringar.<br />
Tekst: Ragnhild Dårflot Olsen<br />
Foto: Ole-Christian Amundsen<br />
Psykiatrisk akuttmottak 1 (PAM 1) tar imot<br />
pasientar med alle typar og ulike grader av<br />
psykiske lidingar. Å seie på førehand kva<br />
pasientar som kan utgjere ein risiko for<br />
valdeleg åtferd har alltid vore vanskeleg.<br />
– Vi har eit stort og dyktig fagmiljø, men vi<br />
har ofte følt at vi manglar eit felles språk og<br />
verktøy, seier avdelingsleiar Brede Aasen.<br />
– Nokon av dei som jobbar her har<br />
opparbeida seg kompetanse på å vurdere<br />
risiko for vald gjennom lang erfaring. For<br />
tilsette som er heilt ferske i akuttpsykiatrien<br />
er dette vanskelegare, og vi treng eit felles<br />
objektivt verktøy og ei felles forståing.<br />
20 prosjekt<br />
Prosjektet ved PAM1 er eit av 20 pågåande<br />
kvalitetsforbetringsprosjekt i Psykiatrisk<br />
Divisjon i <strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong>. Prosjekta er eit<br />
resultat av at fagsjef Bjarte Stubhaug<br />
tidleg i <strong>2007</strong> tok initiativ til systematisk<br />
kvalitetsforbetringsarbeid i divisjonen.<br />
– Alt kvalitetsarbeid tar utgangspunkt i det<br />
daglege kliniske arbeidet. Det handlar om<br />
å finne område der vi ser at vi kan bli endå<br />
betre, seier Stubhaug.<br />
– Vi brukar kjent metodikk for forbetring<br />
og har ein fast struktur i arbeidet.<br />
Ifølgje Stubhaug driv divisjonen forbetring<br />
innanfor eit vidt spekter, men gjerne<br />
innan dei tre hovudfelta Fagleg kvalitet,<br />
Brukartilfredsheit og medverknad og<br />
Befolkningsperspektivet.<br />
– Det som er og bør vere drivkrafta for alt<br />
kvalitetsforbetringsarbeid er omsynet til<br />
pasientane og deira behov, understrekar<br />
han.<br />
Sjekkliste<br />
Observasjon av valdeleg og uønska<br />
åtferd er mangelfullt dokumentert i<br />
sjukepleiedokumentasjonen. Derfor valde<br />
PAM 1 å innføre eit strukturert klinisk<br />
vurderingsverktøy; Brøset Violent Checklist<br />
(sjå faktaboks). For å betre kunne forutsjå<br />
valdeleg og aggressiv åtferd baserer dei<br />
seg dels på informasjonen dei får ved bruk<br />
av dette observasjonsskjemaet og dels på<br />
klinisk vurdering.<br />
– Denne sjekklista for pasientobservasjon<br />
har nokre symptom som er viktige å<br />
følgje opp. Dersom ein pasient har endra<br />
seg i forhold til symptoma, kan det vere<br />
eit signal, seier psykiatrisk sjukepleiar Jill<br />
Bjarke.<br />
Bjarke understrekar at bruk av sjekklista<br />
ikkje vil føre til at avdelinga unngår vald<br />
og aggressivitet, men at det kan gjere dei<br />
tilsette betre førebudd.<br />
– Vi har få valdelege pasientar, men når<br />
det skjer kan det få store konsekvensar.<br />
BVC er eit verktøy for å fange opp når<br />
ekstra tiltak blir nødvendig, og vi kan<br />
unngå at utageringar kjem som lyn frå klar<br />
himmel. Vi kan for eksempel gje pasienten<br />
høgare omsorgsnivå, vurdere rett pleiar<br />
på rett pasient, skjerme pasienten, endre<br />
medisineringa eller i meir alvorlege tilfelle<br />
kan det vere nødvendig med politivakt.<br />
Hovudmålet med innføringa av BVC på<br />
Psykiatrisk akuttmottak er å få ei så trena<br />
personalgruppe at alle fangar opp dei<br />
same symptoma.<br />
– Vi ser at i om lag 90 prosent av tilfella<br />
der vi har utagering, har vi ein BVC-skår i<br />
forkant, seier Aasen.<br />
– Verktøyet blir brukt, og det er bra.<br />
Personleg trur eg dette er eit prosjekt heile<br />
Psykiatrisk divisjon kan ha nytte av.<br />
Fakta<br />
Brøset Violence Checklist (BVC)<br />
• Brøset Violence Checklist er eit korttids<br />
predikasjonsinstrument for valdeleg åtferd<br />
blant psykiatriske pasientar. Sjekklista<br />
skal hjelpe klinikarar til å forutsjå valdeleg<br />
og aggresiv åtferd i løpet av det nærmaste<br />
døgnet.<br />
• Opphavet til BVC er studiet ”100 års<br />
erfaring” ved Regional Sikkerhetsavdeling<br />
Brøset i Trondheim frå 1994.<br />
• Her såg ein blant anna nærmare på kva<br />
typar åtferd som var typiske/rapporterte<br />
like før ei utagering fann stad, og av 56<br />
ulike åtferdsendringar vart dei seks mest<br />
hyppige til det som i dag heiter ”Brøset<br />
Violence Checklist”.<br />
17
Godt jobbet!<br />
--<br />
Godt<br />
jobbet!<br />
September<br />
Kristine Thoresen<br />
Førstesekretær ved Medisin-teknisk avd.<br />
Kjenner du en<br />
hverdagshelt?<br />
En som gir litt ekstra<br />
av seg selv til glede for<br />
pasienter eller kolleger?<br />
Hver måned skal vi gi<br />
”Godt jobbet!”-prisen til en ansatt i <strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong>. Prisen<br />
består av diplom til å henge på veggen, bilde i <strong>Hospitalet</strong><br />
og et eksemplar av de svært eksklu sive ”Godt jobbet!”-<br />
krusene!<br />
Kandidater til ”Godt jobbet!” sendes til info@helse-bergen.no. Vi trenger navn,<br />
avdeling og selvsagt en god begrunnelse for hvorfor akkurat denne med arbeideren<br />
fortjener ”Godt jobbet!”-prisen.<br />
Kristine Thoresen er en drøm!<br />
Hun er som regel den første du<br />
møter enten du kommer innom<br />
på Medisinsk-teknisk eller ringer til<br />
oss. Kristine er alltid blid, positiv,<br />
hyggelig, imøtekommende og<br />
serviceinnstilt.<br />
Hun tar godt vare på oss alle. Tross<br />
sin unge alder er hun nesten som<br />
en mor for oss :D.<br />
Hun yter MYE for arbeidsmiljøet<br />
og hjelper til med de fleste sosiale<br />
arrangementer for avdelingen.<br />
Kristine har god oversikt over<br />
det meste og liker utfordringer.<br />
Ingenting er for vanskelig å ta tak<br />
i! Og har Kristine bestilt reisen VET<br />
vi at alt er i orden med både reise<br />
og opphold.<br />
Vi vil Kristine skal vite at vi er glade<br />
i henne og at vi setter umåtelig<br />
stor pris både det hun gjør og den<br />
hun er.<br />
Hilsen takknemlige kolleger på MTA<br />
TANNLEGEPRAKSIS<br />
w w w. u t p . n o<br />
Tannlegene Aud Sveen Nygaard og Saeedeh Bagheri Helland ønsker<br />
velkommen til vår nye og moderne tannlegepraksis.<br />
Du finner oss mellom Haukeland sykehus<br />
og Haraldsplass Diakonale Sykehus,<br />
vis a vis Rema 1000 i<br />
Haukelandsveien.<br />
Ulriksdal Tannlegepraksis<br />
Ulriksdal 2, 5009 <strong>Bergen</strong><br />
Vi holder til i lyse og trivelige lokaler i det nye helsebygget<br />
Ulriksdal <strong>Helse</strong>park, som ligger i kort gåavstand fra Haukeland Sykehus.<br />
Nye pasienter er velkommen og akutt hjelp ytes samme dag.<br />
ÅPNINGSTILBUD til <strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong>s ansatte:<br />
Gratis undersøkelse og røntgen.<br />
Bleking kr. 2000.<br />
55 29 01 20<br />
18Ulriksdal Tannlegepraksis Ulriksdal 2 5009 <strong>Bergen</strong> Tlf 55 29 01 20 E-post post@utp.no
Portrettet<br />
Forsker<br />
mellom<br />
bleieskift<br />
Mellom bleieskift og nattevåk<br />
oppdaget Helge Ræder en helt<br />
ny form for diabetes.<br />
Tekst: Linda Hilland<br />
Foto: Ole-Christian Amundsen<br />
19
Helge Ræder<br />
Yrke: Forsker og ass.lege ved Barneklinikken<br />
Alder: 35<br />
Sivil status: Gift med Maria Ræder som<br />
jobber som ass.lege på Kvinneklinikken,<br />
to barn, Therese (2) og Toralf (1).<br />
Aktuell: Fikk nylig ung forsker-prisen av<br />
<strong>Helse</strong> Vest for sitt fremragende bidrag<br />
innen diabetesforsking som resulterte<br />
blant annet til oppdagelsen av en helt ny<br />
diabetesform.<br />
klem.<br />
Vi treffer Helge i<br />
Ravneberget barnehage<br />
der han er på tilvenning<br />
med Toralf. Egentlig<br />
skulle vi ha møtt Helge<br />
på Barneklinikken der han<br />
jobber som assistentlege.<br />
Men det skar seg. Toralf<br />
ville ikke gi slipp på<br />
pappaen sin.<br />
- Jeg liker ikke å gi meg. Det<br />
er vel noe der, sier Helge<br />
Ræder og ler litt mens han<br />
gir sønnen Toralf (1) en god<br />
”<br />
Jeg er på<br />
ingen måte<br />
en sær<br />
forskernerd.<br />
Og det kan vi på mange måter skjønne.<br />
Helge er svært opptatt av å være en god<br />
pappa og trykker sønnen sin inntil seg<br />
så snart han får anledning. Dessuten<br />
beskrives 35-åringen som en av de få<br />
virkelig lovende unge forskere som er<br />
tilknyttet <strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong> i dag. Tidligere i år<br />
Pappa og superforsker: - Vi valgte å ikke få barn i den mest kreative fasen av doktorgradarbeidet,<br />
forteller Ræder. Hans kone disputerte i september i fjor, han i oktober, mens Toralf kom til<br />
verden i november.<br />
fikk han Melzerprisen for sin fremragende<br />
forskergjerning og i høst ble han tildelt<br />
ung forsker-prisen fra <strong>Helse</strong> Vest for å<br />
være sentral i oppdagelsen av en helt ny<br />
form for diabetes.<br />
- Først vil jeg bare si at<br />
denne oppdagelsen er jeg<br />
overhodet ikke alene om.<br />
Jeg har vært heldig som har<br />
fått jobbe i et dynamisk,<br />
støttende og inspirerende<br />
miljø, hvor det har vært<br />
forsket virkelig godt på arvelig diabetes.<br />
Denne oppdagelsen oppstår ikke av intet,<br />
men jeg er utrolig glad for at jeg får ta del<br />
i den, sier Helge.<br />
Helge skulle flytte tilbake til Trondheim<br />
etter han var ferdig med turnustjeneste<br />
i 2000, men da konen hans Maria ennå<br />
ikke var ferdig med legestudiene sine,<br />
begynte han å jobbe på Barneklinikken.<br />
Der traff han overlege Pål Njølstad.<br />
- Pål er en virkelig drivende person med et<br />
smittende engasjement, og lidenskapelig<br />
opptatt av forskning på arvelig diabetes,<br />
så etter en stund spurte jeg om han kunne<br />
gi meg et prøveprosjekt, forteller han.<br />
Helge skulle undersøke en familie fra<br />
Askøy med arvelig diabetes (såkalt<br />
MODY)i jakten på genetiske årsaker til<br />
sykdommen. Dette arbeidet ble hans<br />
doktorgrad.<br />
- Kort fortalt finnes det to hovedtyper av<br />
diabetes, type 1 og type 2. I tillegg finnes<br />
det en type 3, som egentlig er en gruppe<br />
av ulike enkeltstående årsaker. De kan for<br />
eksempel være medisinutløste, de kan<br />
være knyttet til bestemte syndromer, eller<br />
de kan følge et Mendelsk arvemønster.<br />
Det er en undergruppe innen den siste<br />
formen jeg har vært med på å identifisere,<br />
sier Ræder. Han får beskjed om at Toralf<br />
sover søtt, og kan nå virkelig forklare oss<br />
forskergjerningen.<br />
Etter hvert viste det seg at denne familien<br />
med opphoping av diabetes også hadde<br />
fordøyelsesplager. Disse plagene skulle<br />
vise seg å være sentrale i oppdagelsen<br />
av feil i det såkalte CEL-genet som aldri<br />
tidligere har vært forbundet med diabetes.<br />
Etter flere år med intens forskning hadde<br />
- Jeg synes det er veldig spennende å knytte<br />
forskningen min direkte opp mot pasienters<br />
sykdom, for så å komme tilbake til pasienten<br />
med nye terapeutiske muligheter. Drømmeuken<br />
min er minst en dag med forskning og<br />
resterende dager med klinikk.<br />
20
Portrettet<br />
sier Helge.<br />
– Og så har du min kone da. Maria har<br />
virkelig støttet meg, samtidig som hun<br />
har vært en viktig diskusjonspartner da<br />
hun også har jobbet med doktorgraden<br />
sin i molekylær psykiatri de siste årene.<br />
Hun disputerte i september, jeg i oktober<br />
og Toralf kom til verden i november i fjor.<br />
I tillegg har vi Therese på to år. Det sier litt<br />
om hvordan vi levde da.<br />
– Men jeg er på ingen måte en sær<br />
forskernerd slik man ofte blir fremstilt.<br />
Vi blir på mange måter nerdete fremstilt.<br />
Det synes jeg er urettferdig, sier Helge<br />
som i tillegg til små barn, forskning og<br />
full stilling som lege, spiller både fiolin og<br />
tennis. Dessuten går han på Ulriken eller<br />
Fløyen så ofte han kan og liker svært godt<br />
å lese skjønnlitteratur.<br />
– Jeg har nettopp lest ferdig Wonderboy av<br />
Henrik Langeland, forteller superpappaen<br />
som om en uke er ferdig med fire<br />
måneders pappapermisjon.<br />
I følge forskerleder Ernst Omenaas er Helge Ræder et glimrende eksempel på den nye generasjon<br />
legeforskere. Ræder snur ting på hodet. Han starter med å ta en doktorgrad før han begynner<br />
på den kliniske karrieren, og får på den måten en mye lenger forskerkarriere.<br />
forskerne funnet genet som forårsaket<br />
sykdommen og kunne også vise<br />
sammenheng mellom fordøyelsesplagene<br />
og diabetes.<br />
– Du kan selv tenke deg at stemningen i<br />
forskergruppen var rimelig elektrisk da<br />
det gikk opp for oss at vi hadde funnet det<br />
defekte genet. Å lete etter genvarianten var<br />
som å lete etter en nål i en høystakk. Selv<br />
om denne typen diabetes er relativ sjelden,<br />
håper vi på sikt at forskningen vil være<br />
avgjørende for å forstå de mer utbredte<br />
variantene. Drømmen er at vi innen 50<br />
år skal ha effektive behandlingsmetoder<br />
for denne nye diabetesformen og at<br />
kunnskapen har overføringsverdi i forhold<br />
til type 1 og type 2 diabetes, sier Ræder.<br />
Det er mange Helge ønsker å gi en del<br />
av æren for denne oppdagelsen. Blant<br />
annet en gammel bestefar fra Askøy som<br />
var en del av denne familien og som i en<br />
periode besøkte han daglig på kontoret på<br />
Barneklinikken.<br />
- Han var på mange måter unik. Han<br />
hjalp oss å samle sammen over 150<br />
familiemedlemmer som i løpet av en<br />
ettermiddag stilte opp på Barneklinikken<br />
for å la seg teste. Det var bare helt utrolig,<br />
Innen forskning er et av Helge sine<br />
hovedprosjekter videre å forske mer på<br />
registeret over pasienter med denne<br />
spesielle Mendelske typen diabetes.<br />
– I tillegg viderefører jeg musestudiene våre<br />
fra Harvard, der vi utviklet dyremodeller<br />
som kan gi ytterligere kunnskap om denne<br />
diabetesvarianten, sier Helge.<br />
Selv om han er brennende engasjert i<br />
diabetesforskning, gleder han seg veldig<br />
til å komme tilbake igjen til full klinisk<br />
stilling på barneklinikken.<br />
- Jeg synes kombinasjonen av klinikk<br />
og forskning er verdifull fordi jeg kan<br />
knytte forskningen min direkte opp mot<br />
pasienters sykdom og så komme tilbake<br />
til pasienten med nye diagnostiske og<br />
terapeutiske muligheter, sier Helge<br />
Toralf vrir seg på pappas fang. Han<br />
begynner å bli lei av å høre om mendelsk<br />
arvemønster og defekte gen. Han vil<br />
heller ut og leke. Pappa Ræder finner frem<br />
kjeledress, votter og hue, mens mobilen<br />
hans ringer. Samtidig forteller han videre<br />
om forskningen sin.<br />
Uten sammenligning for øvrig, Helge<br />
Ræder kan kanskje fremstå som litt av<br />
en wonderboy selv også. Prøv selv å<br />
kombinere avanserte molekylærbiologiske<br />
metoder med nattevåk og bleieskift på jakt<br />
etter et eneste spesielt gen.<br />
21
ORDET ER DITT<br />
Ta vare<br />
på historia<br />
ORDET ER DITT<br />
<strong>Hospitalet</strong> utfordrar medarbeidarar i <strong>Helse</strong><br />
<strong>Bergen</strong> til å skrive om eit tema dei er opptatt av.<br />
Denne gongen er det Arne Eriksen, rådgiver i<br />
Psykiatrisk divisjon, sin tur.<br />
Av Arne Eriksen<br />
I 2012 er <strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong><br />
10 år og Haukeland<br />
Universitetssjukehus 100 år<br />
- tenk om me då kunne innvia<br />
eit lokalt helsemuseum.<br />
Styret i <strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong> gjorde<br />
i juni i år vedtak om at vi skal<br />
få eit nytt og tidsriktig bygg på<br />
Haukelandsområdet. Heile det<br />
medisinske tenestetilbodet til barn<br />
og unge skal etter kvart få plass i eit<br />
senter som ser forlokkande ut både<br />
arkitektonisk og innhaldsmessig.<br />
All ære til dei som har stått på og<br />
fått dette til. Dette vert bra.<br />
Konsekvensen av vedtaket er at<br />
dei eksisterande bygningane på<br />
tomta må bort. Dette gjeld 60-<br />
åringen Barneklinikken, folkegåva<br />
frå Sverige. Det gjeld 40-åringen<br />
Psykiatrisk klinikk. Og det gjeld<br />
ungdommen Klinikk for psykisk<br />
helsevern for barn og unge som<br />
enno ikkje har 30 år på baken.<br />
Oldingen ”Det kvite hus”, som<br />
sannsynlegvis er oppført i 1852, må<br />
flyttast.<br />
For meg gir dette grunn til<br />
ettertanke. Barneklinikken vart<br />
i si tid møtt med ovasjonar. Ja,<br />
dåverande helsedirektør Karl Evang<br />
sa under opninga at Barneklinikken i<br />
<strong>Bergen</strong> var den beste barneklinikken<br />
i verda. Då Psykiatrisk klinikk starta<br />
opp, valfarta fagfolk til <strong>Bergen</strong> for<br />
å sjå på korleis moderne psykiske<br />
helsetenester kunne tilretteleggast.<br />
<strong>Bergen</strong>s Tidende meinte ved<br />
overleveringa av Barnepsykiatrisk<br />
klinikk, at dette var eit bygg som<br />
var oppgåva si verdig. Og no skal<br />
altså desse tre institusjonane,<br />
som i nær fortid representerte det<br />
beste innan spesialisthelsetenesta,<br />
skrotast. Det må sannsynlegvis<br />
vera slik. Nye behov og nye<br />
standardar krev bokstaveleg talt<br />
nye rom for behandling og omsorg.<br />
Men i forkant av rivearbeidet<br />
på Haukelandsområdet kan<br />
ein undra seg over om me er<br />
flinke nok til å ta vare på vår eiga<br />
historie - det historiske <strong>Helse</strong><br />
<strong>Bergen</strong> så å seia - midt oppe i alle<br />
endringsprosessane.<br />
Min draum er at me no nyttar høvet<br />
til å etablera nokre historiske rom der<br />
medisinske artefakter og kunnskap<br />
kan samlast og gjerast tilgjengelege<br />
i eit lokalt helsehistorisk museum.<br />
Riv barakkene i Haukelandsbakken<br />
som i si tid husa dei som bygde<br />
Sentralblokken. Flytt ”Det kvite<br />
hus” (Markusplassen) til denne<br />
tomta. Saman med ”Det raude<br />
hus” (Ulriksdal) ville dette nye<br />
tunet kunne bli ein stad der det var<br />
råd å samla vår lokale helsehistorie.<br />
Tunet ville også kunne gje plass til<br />
møte- og representasjonslokale<br />
– og til dømes kontor for forskarar.<br />
Det optimale ville sjølvsagt vore<br />
om me kunne innvia vårt lokale<br />
museum i 2012.<br />
Historia vår forvitrar om me ikkje<br />
sett i verk konkrete tiltak. I ei tid<br />
med stendige endringar i fag,<br />
teknologi og organisasjon må det<br />
systematikk og kontinuitet til om<br />
ein vil sikra at ting vert tekne vare<br />
på.<br />
Eg veit om to stråhattar som ligg<br />
på ei hylle i eit rom på Sandviken.<br />
Ein biverknad av tidlegare tiders<br />
medisinering var nemleg at<br />
psykiatriske pasientar kunne bli<br />
kraftig solbrende, og mottiltaket<br />
mot sterk sol var stråhatt.. Per i<br />
dag er det enno nokon som vaktar<br />
over desse hattane. Men om dei<br />
ikkje vert sikra ei meir permanent<br />
plassering risikerer me vel at ei<br />
lystig, men uvitande sjel får det<br />
for seg at dei kan nyttast på neste<br />
karneval.<br />
Resultatet av ein slik tunskipnad<br />
ville ikkje minst vera at <strong>Helse</strong><br />
<strong>Bergen</strong> tok eit konkret ansvar for to<br />
bygningar med historisk og kulturell<br />
verdi. Dei er begge eit resultat<br />
av at det bergenske borgarskap<br />
bygde lyststader på 1800-talet. Det<br />
er også eit poeng at begge husa<br />
har vore i same familien sin eige.<br />
Christopher og Rikke Marie von<br />
Tangen eigde Markusplassen frå<br />
1874 til <strong>Bergen</strong> kommune tok over i<br />
1913. Sonen deira - Johan Lyder von<br />
Tangen – bygde Ulriksdal i 1895.<br />
Frå 1914 var ”Det kvite hus” bustad<br />
for Haukelandsdirektør Jørgen<br />
Sandberg.<br />
22
Nest sisteside<br />
Vi har endelig fått tak i Egil Anders Haugen ved Psykisk<br />
helsevern post 1 som vi etterlyste i forrige nummer.<br />
Her kommer hans bidrag til vitsestafetten;<br />
To jegerar møtes ute i skogen under<br />
jakta.<br />
Jeger1 spør; Ja, har du hatt flaks med<br />
jakta i dag då?<br />
Jeger2 svarar; Jau, eg skaut ein hare<br />
på 100 meter.<br />
Jeger 1; Å? da va no ein voldsomme<br />
hare!<br />
Jeger2; Nei, no må du høyre itte, eg<br />
skaut me gevær på 100 meter ein<br />
hare.<br />
Jeger1; Da må eg sei va litt av eit<br />
gevær!<br />
Jeger2; Nei, nei, no må du skjerpe<br />
deg. Eg skaut ein hare med gevær på<br />
100 meter.<br />
Jeger1; Javel? Då va du heldige at<br />
haren ikkje skaut fyst!<br />
Egil Anders Haugen utfordrer Tina Bakkebø, som jobber<br />
på RELIS.<br />
Fotoquiz<br />
Hvor har vi tatt turen denne gang?<br />
Vi trekker ut én vinner som får en <strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong>-paraply og en lekker<br />
<strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong>-kortholder i børstet stål.<br />
Send svar innen 22. november til olec@helse-bergen.no<br />
Svar på fotoquiz i nr. 4/07: Utsikt fra Sykehusområdet på Haukeland mot Nymarksområdet<br />
med Løvstakken i bakgrunnen. Vinner: Denne gangen var det en utenfor <strong>Helse</strong><br />
<strong>Bergen</strong> som vant. Berit Snipsøyr i Gimleveien stikker denne gangen av med premiene.<br />
Det var<br />
ein gong...<br />
I Ulrik nr. 13 fra 1975,<br />
blir det opplyst om de ansattes<br />
medvirkning i planleggingen av det<br />
nye sykehuset. Ifølge et notat fra<br />
Direktoratet for arbeidstilsynets<br />
tekniske avdeling går det klart<br />
fram at man, når det gjelder<br />
utbyggingsplanene, hele tiden<br />
har forutsatt at uttalelsene fra<br />
ledelse og ansatte ved sykehuset<br />
skal følge med byggeplanene.<br />
Uttalelsene skal være et bidrag til<br />
tilsynets helhetsvurdering.<br />
I Ulrik frå november<br />
1983 blir det meldt om ope hus i<br />
Sentralblokken. Som ein symbolsk<br />
takk for innsatsen og ei markering<br />
av opninga av Sentralblokken<br />
blir alt personale invitert til eit<br />
uformelt arrangement i 3.etasje.<br />
Der vil det vere både musikk, enkle<br />
kanapear, blautkake, alkoholfri vin<br />
og kaffi.<br />
I november 1999<br />
informerer Ulrikke om<br />
testamenter og testamentvitne.<br />
Frå tid til anna blir sjukehustilsette<br />
bedne om hjelp til å sette opp<br />
testament eller vere testamentvitne<br />
på eit alt oppsett testament.<br />
Som sjukehustilsett har alle ei<br />
særskilt plikt til å medverke i slike<br />
situasjonar til pasienten sitt beste.<br />
Men artikkelen i Ulrikke minnar<br />
om at oppsett av testament og<br />
funksjonen som testamentvitne<br />
må skje i bestemte former for at<br />
eit testament skal vere gyldig.<br />
Blodbanken har for tida<br />
svært få blodgjevarar, kan<br />
Ulrikke melde i november 2001.<br />
Blodbanken vender seg derfor<br />
først og fremst til alle tilsette ved<br />
Haukeland. Det er spesielt stort<br />
behov for gjevarar av blodtype 0<br />
positiv og 0 negativ.<br />
23
Returadresse:<br />
<strong>Helse</strong> <strong>Bergen</strong><br />
Haukeland Universitetssykehus<br />
Informasjonsavdelingen<br />
5021 <strong>Bergen</strong><br />
Foto: Ole-Christian Amundsen<br />
Nytt trykkammer<br />
Natt til 22. september kom det nye<br />
trykkammeret til Yrkesmedisinsk<br />
avdeling på plass på Haukeland. Det<br />
42 tonn tunge monsteret kom med<br />
trailer fra Tyskland og ble heist på<br />
plass mellom Gamle Medisin B og<br />
Hudavdelingen. I bakgrunnen lyste<br />
Ulriken opp.<br />
6. desember er det offisiell åpning.<br />
24