Studiekvalitetsrapporten 2008 - UMB
Studiekvalitetsrapporten 2008 - UMB
Studiekvalitetsrapporten 2008 - UMB
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Universitetet for miljø- og<br />
biovitenskap (<strong>UMB</strong>)<br />
Årsrapport om<br />
studiekvalitet <strong>2008</strong><br />
Studieavdelingen,<br />
september 2009
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 2
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Forord<br />
Årsrapport om Studiekvalitet <strong>2008</strong> er den sjette i rekken av studiekvalitetsrapporter fra Universitetet for<br />
miljø- og biovitenskap (<strong>UMB</strong>). Rapporten er utarbeidet av Studieavdelingen. Den gir en vurdering av<br />
studiekvaliteten i <strong>2008</strong> og presenterer oppnådde resultater og fremtidige utfordringer.<br />
Datagrunnlaget er hentet fra <strong>UMB</strong>s kvalitetssikringssystem for utdanningsvirksomheten (KSU), lokale<br />
og nasjonale evalueringer, databaser og muntlige og skriftlige rapporter. Studenter har bidratt i de fleste<br />
av disse.<br />
Rapporten beskriver også hvordan studiekvalitetsrapporten fra 2007 er fulgt opp.<br />
Årsrapport om studiekvalitet <strong>2008</strong> har blitt gjort mindre repeterende og er forhåpentlig derfor mer<br />
lesevennlig. Den er lagt opp i en vitenskapelig form og er forsøkt gjort ennå mer analytisk.<br />
Det sistnevnte er noe NOKUT oppfordrer rapportene til å være.<br />
Ås, 9. september 2009<br />
Siri Margrethe Løksa / Ole-Jørgen Torp<br />
studiedirektør<br />
Cecilie Mathiesen<br />
seniorrådgiver<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 3
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Innholdsfortegnelse<br />
Forord………………………………………………………………………………………………..3<br />
Innholdsfortegnelse…………………………………………………………………………………4<br />
Tabelloversikt………………………………………………………………………………………..5<br />
Figuroversikt………………………………………………………………………………………...7<br />
Sammendrag…………………………………………………………………………………………8<br />
Summary…………………………………………………………………………………………….11<br />
Innledning…………………………………………………………………………………………..15<br />
Oversikt over kvalitetsområdene og indikatorene, fordelt på hovedområdene…………………17<br />
- Kvaliteten på opptatte studenter (inntakskvaliteten)<br />
- Kvaliteten på <strong>UMB</strong>s utdanningsvirksomhet (innsatskvaliteten)<br />
- Kvaliteten på kandidater (resultatkvaliteten)<br />
1 Oppfølging av Årsrapport om studiekvalitet 2007………………………………………..19<br />
1.1 Utførte tiltak i <strong>2008</strong> og oppfølging videre fremover………………………………….19<br />
2 Oppsummering <strong>2008</strong>………………………………………………………………………22<br />
2.1 Overblikk over studiekvalitetsarbeidet i <strong>2008</strong>………………………………………...22<br />
2.2 Videre satsningsområder og tiltak……………………………………………………24<br />
3 Studiekvaliteten <strong>2008</strong>………………………………………………………………………28<br />
3.1 Kvalitetsområde 1: Inntak……………………………………………………………….28<br />
3.1.1 Vurdering av utført arbeid og datagrunnlag…………………………………….28<br />
3.1.2 Oppnådde resultater og fremtidige utfordringer………………………………...42<br />
3.2 Kvalitetsområde 2: Styring………………………………………………………………..43<br />
3.2.1 Vurdering av utført arbeid ogdatagru.nnlag……………………………………..43<br />
3.2.2 Oppnådde resultater og fremtidige utfordringer………………………………...48<br />
3.3 Kvalitetsområde 3: Utdanningstilbudet…………………………………………………….49<br />
3.3.1 Vurdering av utført arbeid og datagrunnlag……………………………………..49<br />
3.3.2 Oppnådde resultater og fremtidige utfordringer………………………………...67<br />
3.4 Kvalitetsområde 4: Akademiske resurser og studentstøtte…………………………………….68<br />
3.4.1 Vurdering av utført arbeid og datagrunnlag…………………………………….68<br />
3.4.2 Oppnådde resultater og fremtidige utfordringer………………………………..80<br />
3.5 Kvalitetsområde 5: Det totale læringsmiljøet………………………………………………..81<br />
3.5.1 Vurdering av utført arbeid og datagrunnlag…………………………………….81<br />
3.5.2 Oppnådde resultater og fremtidige utfordringer…………………………….......90<br />
3.6 Kvalitetsområde 6: Forskerutdanningen........................................................................................91<br />
3.6.1 Vurdering av utført arbeid og datagrunnlag…………………………………….91<br />
3.6.2 Oppnådde resultater og fremtidige utfordringer………………………………..96<br />
3.7 Kvalitetsområde 7: Internasjonalisering……………………………………………………97<br />
3.7.1 Vurdering av utført arbeid og datagrunnlag…………………………………….97<br />
3.7.2 Oppnådde resultater og fremtidige utfordringer……………………………….107<br />
3.8 Kvalitetsområde 8: Kandidater…………………………………………………………..108<br />
3.8.1 Vurdering av utført arbeid og datagrunnlag……………………………………108<br />
3.8.2 Oppnådde resultater og fremtidige utfordringer……………………………….114<br />
4 Appendix…………………………………………………………………………………..115<br />
Forkortelser brukt i rapporten……………………………………………………………………133<br />
Referanser…………………………………………………………………………………………135<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 4
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Tabelloversikt<br />
Tabell 0.1<br />
Tabell 0.2<br />
Tabell 1.1<br />
Tabell 1.2<br />
Tabell 1.3<br />
Tabell 1.4<br />
Tabell 1.5.<br />
Tabell 1.6<br />
Tabell 1.7<br />
Tabell 1.8<br />
Tabell 1.9<br />
Tabell 1.10<br />
Tabell 1.11<br />
Tabell 1.12<br />
Tabell 1.13<br />
Tabell 1.14<br />
Tabell 2.1<br />
Tabell 3.1<br />
Tabell 3.2<br />
Tabell 3.3<br />
Tabell 3.4<br />
Tabell 3.5<br />
Tabell 3.6<br />
Tabell 3.7<br />
Tabell 3.8<br />
Tabell 3.9<br />
Tabell 3.10<br />
Tabell 3.11<br />
Tolkning av resultater fra en 6-punkt skala der 1 er dårligst og 6 er best……………..16<br />
Prioriterte utfordringer innen studiekvalitet og oppfølging i perioden <strong>2008</strong>-2010……19<br />
Antall førstegangsregistrerte og registrerte studenter fordelt på lavere og høyere<br />
nivå i perioden 2004-<strong>2008</strong>…………………...……………………………..…………28<br />
Alders- og kjønnsfordeling av registrerte studenter høsten 2005 – høsten <strong>2008</strong>…......29<br />
Antall utenlandske studenter i Norge, høsten <strong>2008</strong>. Tallene er hentet fra DBHs<br />
web-baserte studentrapportsider……………………………………………………...29<br />
Andel utenlandske studenter ved norske universiteter, per høsten <strong>2008</strong>……………...30<br />
Andel studenter ved <strong>UMB</strong> som er utenlandske statsborgere i perioden<br />
2002-<strong>2008</strong>………………………………………………………………………….....30<br />
Andel utenlandske studenter ved <strong>UMB</strong>s institutter, per høsten <strong>2008</strong>………………...30<br />
Antall studenter i Norge med innvandrerbakgrunn*, per 1. oktober 2006…………....32<br />
Andel studenter med innvandrerbakgrunn* ved norske universiteter, per 1. oktober<br />
2006………………………………………………………………………………......32<br />
Utvikling i søkertall i NOM-opptaket i perioden 2005-<strong>2008</strong>……………………..........32<br />
Faglig fordeling av studenter som møtte opp, NOM-opptaket 2004-<strong>2008</strong>……………….....34<br />
Oversikt over antall søkere ved <strong>UMB</strong> i perioden 2004-<strong>2008</strong>………………………….35<br />
Oversikt over opptak av studenter ved <strong>UMB</strong> i perioden 2004-<strong>2008</strong>………………….38<br />
Konkurransepoeng (snitt) for ulike studieprogrammer (NOM-opptaket)<br />
2005-2007…………………………………………………………………………....39<br />
Antall studenter som har påbegynt en bachelorgrad ved <strong>UMB</strong> og som fortsatte på et<br />
masterprogram ved <strong>UMB</strong> i <strong>2008</strong>……………………………………………………...41<br />
<strong>UMB</strong>s strategiske satsninger i <strong>2008</strong>…………………………………………………...44<br />
Antall studieprogrammer tilbudt ved <strong>UMB</strong> studieåret 2003-04-2009-10……………...51<br />
Klage på sensur ved <strong>UMB</strong> 2004-<strong>2008</strong>………………………………………………...52<br />
Emneporteføljens størrelse i antall emner og studiepoeng i studieårene 2002-03-2007-08…...53<br />
Emnestørrelse i studiepoeng (sp) i <strong>2008</strong>. Antall emner på ulike nivå………………….55<br />
Omfang for etter- og videreutdanningskurs (EVU-kurs) ved <strong>UMB</strong> i perioden 2005-<strong>2008</strong>…57<br />
Resultater i emneevalueringer på faglig innehold i emnene i perioden 2002-<strong>2008</strong>……….58<br />
Resultater på studentenes vurdering av undervisningsmetoder i emnene<br />
i perioden 2002-<strong>2008</strong>…………………………………………………………………59<br />
Resultater i emneevalueringer på studentenes vurdering av lærer i emnene<br />
i perioden 2002-<strong>2008</strong>…………………………………………………………………59<br />
Antallet innleverte bachelor- og masteroppgaver ved <strong>UMB</strong> i <strong>2008</strong>……………...…….63<br />
Resultater fra evaluering av Mastergradsarbeidet i perioden 2007-<strong>2008</strong>………………65<br />
Eksamensform i studieårene 2004-05, 2005-06, 2007-08 og <strong>2008</strong>-09…………………66<br />
Tabell 4.1 Gjennomsnittsalderen hos <strong>UMB</strong>-ansatte og for alle universiteter totalt………………68<br />
Tabell 4.2 Studenter per faglig ansatt for <strong>UMB</strong>, alle universiteter og hele sektoren i 2002-<strong>2008</strong>…...68<br />
Tabell 4.3 Fordeling av vitenskapelige stillinger ved <strong>UMB</strong> i 2005-<strong>2008</strong>……………………… …69<br />
Tabell 4.4 Kvinneandel i stillinger ved <strong>UMB</strong>, 2005-<strong>2008</strong>………………………………… ……..69<br />
Tabell 4.5 Kvinneandel i undervisnings- forsknings og formidlingsstillinger ved <strong>UMB</strong>, 2005-<strong>2008</strong>…70<br />
Tabell 4.6 Emneansvarliges stillingstype i studieårene 2005-06-<strong>2008</strong>-09.<br />
Gjelder de emneansvarlige som har registrert stillingstittel..................................................70<br />
Tabell 4.7 Vitenskapelig publisering ved <strong>UMB</strong> i 2004-<strong>2008</strong>………………………………............71<br />
Tabell 4.8 Kostnad og areal per student i perioden 2003-<strong>2008</strong>…………………………………..73<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 5
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Tabell 4.9<br />
Tabell 4.10<br />
Tabell 4.11<br />
Tabell 5.1<br />
Tabell 5.2<br />
Tabell 5.3<br />
Tabell 5.4<br />
Tabell 5.5<br />
Tabell 6.1<br />
Tabell 6.2<br />
Tabell 6.3<br />
Tabell 7.1<br />
Tabell 7.2<br />
Tabell 7.3<br />
Tabell 7.4<br />
Tabell 7.5<br />
Tabell 7.6<br />
Tabell 7.7<br />
Tabell 8.1<br />
Tabell 8.2<br />
Tabell 8.3<br />
Tabell 8.4<br />
Tabell 8.5<br />
Tabell 8.6<br />
Tabell 8.7<br />
Tabell 8.8<br />
Tabell A1.<br />
Tabell A2.<br />
Tabell A3.<br />
Tabell A4.<br />
Tabell A5.<br />
Bibliotekets beholdning i 2002-<strong>2008</strong>…………………………………………………77<br />
Bibliotekets utlån, bestillinger og bruk av elektroniske informasjonsressurser<br />
i perioden 2006-<strong>2008</strong>…………………………………………………………………77<br />
FS-kurs………………………………………………………………………...............79<br />
Resultater i emneevalueringer og trivselsundersøkelsen på studentenes vurdering av<br />
fysiske forhold og undervisningsrom generelt i perioden 2002-<strong>2008</strong>………………………….83<br />
Studentenes tilbakemeldinger fra trivselsundersøkelsen om psykososialt arbeidsmiljø i<br />
perioden 2007-<strong>2008</strong>…………………………………………………………………..85<br />
Sosialkonsulentens hovedstatistikk 2003-<strong>2008</strong>………………………………………..86<br />
Studentenes tilbakemeldinger fra trivselsundersøkelsen om velferd<br />
i perioden 2007-<strong>2008</strong>…………………………………………………………………87<br />
Antallet tilrettelagte eksamener og tiltak i kalenderåret <strong>2008</strong>………………………….89<br />
Antallet PhD-avtaler (totalt og nye) ved <strong>UMB</strong> i perioden 2005-<strong>2008</strong>…………………91<br />
Prosentandel PhD-avtaler (totalt og nye) i forhold til antallet studenter totalt………92<br />
Antall PhD-kandidater per faglig tilsatt ved universitetene i <strong>2008</strong>…………….………92<br />
Internasjonal mobilitet blant vitenskapelig tilsatte/gjesteforskere…………………….98<br />
Studentutveksling til <strong>UMB</strong> fordelt på utvekslingsprogram…………………………....99<br />
Utenlandske studenter ved <strong>UMB</strong> fordelt på regioner………………………………..100<br />
Utvekslingsstudenter og studenter under kvoteprogram…………………………….101<br />
Ekstern programevalueringskomité sine vurderinger og innspill på faglig nivå<br />
i studiene 5-årig master i landskapsarkitektur………………………………………102<br />
Studentutveksling fra <strong>UMB</strong> fordelt på utvekslingsprogram…………………………103<br />
Totalt antall bachelorgrader og antall bachelorgrader med utenlandsopphold<br />
i 2006, 2007 og <strong>2008</strong> fordelt på studieprogram……………………………………..104<br />
Antall uteksaminerte kandidater og studiepoengproduksjon per student…………...108<br />
Strykprosent i emner fordelt på lavere grad og mastergrad, samt strykprosent i<br />
gjennomsnitt i perioden 2004-<strong>2008</strong>………………………………………………...108<br />
Gjennomføring i henhold til avtalt utdanningsplan i perioden 2004-<strong>2008</strong>………….108<br />
Gjennomsnittlig tid (antall semester (halve år) eller brutto/netto årsverk) på<br />
bachelor-, master- og doktorgrad (alle finansieringskilder) i perioden 2005-<strong>2008</strong>.......109<br />
Gjennomstrømning i organisert doktorgradsutdanning ved <strong>UMB</strong> 2005-<strong>2008</strong>…………..…110<br />
Antall avlagte doktorgrader ved <strong>UMB</strong> og andre universiteter og<br />
antall doktorgradsavtaler i perioden 2005-<strong>2008</strong>……………………………………..110<br />
Andel doktorgradsstudenter med avtale som disputerte i kalenderåret……………..111<br />
Benchmarking av internasjonalt nivå i Dr. scientarum, PhD og<br />
Doctor philosophiae avhandlinger…………………………………………………112<br />
Oppsummering av oppfølgingstiltak ved IMT………………….…………………..118<br />
Oppsummering av oppfølgingstiltak ved IKBM……………………………………122<br />
Påpekninger fra programevalueringer i 2007 (IMT og IKBM) rettet mot <strong>UMB</strong> sentralt.126<br />
Gjennomføringsplan for revisjonsarbeidet av MINA ved IPM……………………..127<br />
Påpekninger fra MINA-programevaluering (IPM) i 2007 rettet mot <strong>UMB</strong> sentralt…128<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 6
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Figuroversikt<br />
Figur 1.1<br />
Figur 1.2<br />
Figur 3.1a<br />
Figur 3.1b<br />
Figur 3.2<br />
Figur 4.1<br />
Utenlandske studenter fordelt på ” topp 10” nasjonaliteter…………………………..31<br />
Fordeling på fylke og kjønn i NOM-opptaket <strong>2008</strong>, oppmøtte studenter………….....37<br />
Antallet for alle emner tilbudt i <strong>2008</strong> på de ulike nivåene…………………………......54<br />
Antallet frie emner tilbudt i <strong>2008</strong> på de ulike nivåene………………………………...54<br />
Fordeling av emner etter antall som har avlagt eksamen i emnet i <strong>2008</strong>……………...56<br />
Oversikt over dekning av trådløst nettverk på campus………………………….……76<br />
Figur 7.1 Studentutveksling til <strong>UMB</strong> fordelt på utvekslingsprogram<br />
(hvor studenten er registrert i minst 3 måneder)…………………………………........99<br />
Figur 7.2 Studentutveksling fra <strong>UMB</strong> fordelt på utvekslingsprogram<br />
(hvor studenten er registrert i minst 3 måneder)……………………………………..103<br />
Figur 7.3 Totalt antall bachelorgrader og antall bachelorgrader med utenlandsopphold <strong>2008</strong> ...104<br />
Figur 8.1<br />
Figur 8.2<br />
Figur 8.3<br />
Antall semestre som kandidater (2-årig master, 3-årig bachelor, 5-årig master)<br />
bruker på oppnådd vitnemål………………………………………………………...109<br />
Karakterfordeling for alle nivå og masteroppgaver ved <strong>UMB</strong> og sektoren totalt<br />
i <strong>2008</strong>……………………………………………………………………………….113<br />
Karaktersettingen på de ulike instituttene i <strong>2008</strong>………………………………….....113<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 7
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Sammendrag<br />
Årsrapport om studiekvalitet <strong>2008</strong> er en rapport til styret ved Universitetet for miljø- og biovitenskap<br />
(<strong>UMB</strong>). Rapporten er den sjette i rekken av studiekvalitetsrapporter og svarer til kravet fra Nasjonalt<br />
organ for kvalitet i utdanningen (NOKUT) om at høyere utdanningsinstitusjoners ledelse rapporterer årlig til<br />
styret om utdanningskvalitet og kvalitetsarbeid, med en helhetlig vurdering av utdanningskvaliteten, samt oversikt over<br />
prioriteringer og tiltak i kvalitetsarbeidet (årlig kvalitetsrapport eller tilsvarende).<br />
Kvalitetssikringssystemet for utdanningsvirksomheten (KSU) deler studiekvaliteten ved <strong>UMB</strong> inn i tre<br />
hovedområder:<br />
- Kvaliteten på opptatte studenter (inntakskvaliteten)<br />
- Kvaliteten på <strong>UMB</strong>s utdanningsvirksomhet (innsatskvaliteten)<br />
- Kvaliteten på kandidater (resultatkvaliteten)<br />
Disse tre hovedområdene er igjen delt inn i 8 kvalitetsområder som hvert har sine nøkkelområder og<br />
indikatorer. Årsrapporten følger denne inndelingen.<br />
Årsrapport om studiekvalitet <strong>2008</strong> er utarbeidet av Studieavdelingen og inneholder:<br />
1 Oppfølging av Årsrapport om studiekvalitet 2007. Her beskrives utfordringene<br />
Universitetsstyret prioriterte oppfølging av fra forrige studiekvalitetsrapport, og statusen for<br />
tiltak. Oppfølging av noen andre utfordringer fra 2007 er også presentert.<br />
Hvordan oppfølgingsarbeidet ble organisert og de viktigste styrkene fra dette arbeidet beskrives.<br />
De viktigste lærdommene vi kan ta når årsrapporten fra <strong>2008</strong> skal følges opp, diskuteres også.<br />
2 Oppsummering <strong>2008</strong>. Her gis et overblikk over oppnådde resultater og fremtidige<br />
utfordringer for hvert av de tre hovedområdene i KSU. Nytt i år er at denne delen er skilt ut.<br />
3 Studiekvaliteten <strong>2008</strong>. For hvert av de 8 kvalitetsområdene gis det en vurdering av kvaliteten<br />
og foreslås hovedtiltak. Denne delen inneholder også en oversikt over utført KSU-arbeid og<br />
datagrunnlaget. Datagrunnlaget er hentet fra kvalitetssikringssystemet, lokale og nasjonale<br />
evalueringer og databaser, muntlige og skriftlige rapporter. Studenter har bidratt i de fleste av<br />
disse. Viktige utfordringer fra 2007, som ikke ble prioriterte for oppfølging eller jobbet med i <strong>2008</strong>, er tatt med<br />
under fremtidige utfordringer.<br />
4 Appendix. Her ligger tiltaksmatrisene fra oppfølgingen av programevalueringer og spørsmål til<br />
styringsdialogene og emneevalueringene i <strong>2008</strong> med mere.<br />
<strong>Studiekvalitetsrapporten</strong> er først og fremst et verktøy for å synliggjøre og sammenfatte <strong>UMB</strong>s<br />
studiekvalitetsarbeid og vise universitetets styrker og utfordringer på området. Før behandling i<br />
Studienemnda (SN) og endelig godkjenning i Universitetsstyret (US) er rapporten sendt på høring til<br />
instituttledere, undervisningsledere, studentstyret og sentrallederteamet. Nytt av i år er at<br />
Forskningsnemda (FON) har behandlet PhD-og forskningsrelaterte deler av rapporten. Det er også<br />
nytt av året at studenttinget har behandlet rapporten parallelt med SN og FON. Universitetsstyret<br />
prioriterer hvilke områder som skal følges opp de nærmeste år.<br />
<strong>UMB</strong> har gode uttalte mål i sine strategier og strategiske planer. <strong>UMB</strong>s ledelse har i <strong>2008</strong> hatt fokus på<br />
målstyring, og kvalitetssikringssystemet har i den sammenheng spilt en betydelig rolle også i arbeidet<br />
med å øke kvaliteten i utdanningen. Integreringen av studiekvalitet i universitetets styringssystem<br />
(ledelsens kontroll og oppfølging av virksomheten) har vært tilfredsstillende.<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 8
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Det er igangsatt flere tiltak for å følge opp Årsrapport om studiekvalitet 2007. Fortsatt gjenstår det mye før<br />
alle forhold er korrigert, men oppfølgingsarbeidet har et 1-3 års perspektiv, og arbeidet fortsetter.<br />
De viktigste styrker ved oppfølgingsarbeidet til Årsrapport om studiekvalitet 2007 er:<br />
- Rapporten følger året, og de prioriterte oppfølgingene kunne gå rett inn i arbeidet med planer<br />
for kommende år (2009)<br />
- Oppfølgingen kan slik bedre ses i sammenheng med andre tiltak som er igangsatt eller planlagt<br />
igangsatt<br />
- Det kan tydeligere settes av ressurser til oppfølgingstiltakene<br />
- Ledelsen har fått et økt fokus på kvalitetsarbeidet og oppfølgingen av dette<br />
De viktigste lærdommer vi kan ta av oppfølgingsarbeidet er:<br />
- Det bør utarbeides tiltaksplaner som behandles i Studienemda (SN), Forskningsnemde (FON)<br />
og Universitetsstyret (US) for å strukturere oppfølgingsarbeidet<br />
- Det er i denne sammenheng viktig med motivasjon og eierskap hos de som skal gjøre arbeidet<br />
(fra Rapport om studiekvalitet 2005/2006)<br />
På bakgrunn av årsrapportens vurderinger av studiekvaliteten ved <strong>UMB</strong> i <strong>2008</strong> anbefaler<br />
studiedirektøren universitetet å fokusere på følgende de neste årene:<br />
1. Markedsføring, kommunikasjon og rekruttering (Inntak og styring)<br />
Inntak<br />
- Øke rekrutteringen til alle studier<br />
- Styrke rekrutteringen til de to-årige mastergrader og høyere årstrinn<br />
- Bedre rutinene for oppfølging av 1.prioritets søkere og de som får tilbud om studieplass<br />
- <strong>UMB</strong> skal promotere sine studieprogrammer som spesielt miljørettede (”grønn”) der det er aktuelt<br />
- Bedre utnyttelsen av våropptaket<br />
- Utrede bruken og innføre betinget opptak høsten 2010<br />
- Øke andelen av studenter fra 1-årig grunnstudium som fortsetter ved <strong>UMB</strong><br />
- Flere lukkede studier (med venteliste) ved <strong>UMB</strong><br />
- Øke antallet søkere til PPU pga økt antall plasser<br />
Styring<br />
- Å bedre insentivene for samarbeid på tvers av instituttene om emner/program<br />
- <strong>UMB</strong> har ingen politikk for undervisningsmeritter ved tilsetting eller forfremmelse. Det bør<br />
utvikles et porteføljesystem som dokumenterer ansattes pedagogiske kompetanse,<br />
undervisningsinnsats og pedagogisk utviklingsarbeid<br />
- Styrke kontakten med arbeidsgivere og samfunnsaktører for å øke relevansen på studiene (2007)<br />
- Å implementere etiske retningslinjer i organisasjonen og å bevisstgjøre medarbeidere til å<br />
opptre og handle i samsvar med disse<br />
- Utvikle bedre maler for rapportering (årlig til KSU og for avvik) og publisering av offisielle<br />
rapporter på <strong>UMB</strong>-weben<br />
2. Undervisnings- og utdanningstilbudet<br />
- <strong>UMB</strong> skal fortløpende vurdere antall studieprogrammer og antall emner i forhold til antall studenter<br />
- Bedre informasjonen til studentene før og under masteroppgavearbeidet<br />
- Studentene bør få mer trening i muntlige og skriftlige presentasjoner<br />
- Minske mengden overlappende stoff i emnene ved bedre samarbeid mellom faglærere og institutter<br />
- Starte intern evaluering av hele studieprogrammer via spørreundersøkelser, både underveis ved<br />
avslutning av programmer<br />
- Evaluere strategien for forebygging mot plagiering<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 9
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
- Vurdere hvor vidt dagens nivå for obligatoriske aktiviteter i emner er på det ønskede nivået<br />
3. Forskerutdanningen<br />
- Kartlegge og identifisere forbedringsområder innen undervisnings- og forskningsdelen av<br />
PhD-utdanningen.<br />
- Bevisstgjøre hva doktorene skal brukes til i samfunnet - en 100% akademisk øvelse eller/og<br />
kvalifisering for et yrke?<br />
- Legge til rette for videre karriereløp for ferdig nyutdannede doktorer ved universitetet<br />
- Definere områder og innhold i PhD-program som <strong>UMB</strong> tilbyr( iht NOKUTs krav)<br />
4. Akademiske resurser og studentstøtte<br />
- Finne ut av hvilke faktorer som er årsak til den skjeve fordelingen i andel kvinnelige søkere til<br />
vitenskapelige stillinger og lederstillinger og endre skjev kjønnsfordeling med et langsiktig<br />
rekrutteringspolitisk arbeid<br />
- Frigjøre tid til publisering og undervisning på bekostning av administrative oppgaver.<br />
- Bibliotekstjenesten har et forbedringspotensial – avklare på hvilke områder<br />
- Studieveiledningen – avklare kompetansen som er nødvendig for å utføre god studieveiledning<br />
og bruk dette i utlysningstekster<br />
- Å etablere en systematisk elektronisk registrering og publisering av oppgaver og avhandlinger fra <strong>UMB</strong><br />
5. Læringsmiljø<br />
- Opprette flere grupperom og fleksible lesesalsplasser ved <strong>UMB</strong>, og å tilrettelegge for en<br />
rettferdig distribuering av disse mellom instituttene<br />
- Lage en total romplan i forbindelse med renovering, nybygg og erstatningslokaler, og vurdere<br />
rutiner og ansvar for tildeling av faste lesesalsplasser for masterstudenter<br />
- Avklare rollefordelingen mellom bestiller (institutt), koordinator<br />
(studieavdeling), eierenhet (leverantør av EBA-ressurser) og forvalter (DSA)<br />
- Utvikle et bedre kantinetilbud<br />
6. Internasjonalisering<br />
- Øke andelen studenter som reiser på utveksling til utlandet for å ta studiepoeng som<br />
en del av graden ved <strong>UMB</strong><br />
- Kartlegge kvaliteten på undervisningen i emner som undervises på engelsk gjennom<br />
egen undersøkelse blant alle studenter og ansatte<br />
7. Kandidater<br />
- Årsaker til frafall er ukjent, det gjennomføres ingen undersøkelser blant de som slutter<br />
ved <strong>UMB</strong>. Årsaker til frafall under studier bør undersøkes i 2010<br />
- Kandidatenes internasjonale kompetanse er for flere av studieprogrammene begrenset og<br />
for flere av studieprogrammene er det uklart hvilken internasjonal kompetanse<br />
kandidatene besitter etter endt utdanning (2007)<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 10
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Summary<br />
The Annual Report on the Quality of Education <strong>2008</strong> is a report to the board of the Norwegian University<br />
of Life Sciences (<strong>UMB</strong>). It is the sixth annual report on the quality of education, thus complying with<br />
the criteria issued by the Norwegian Agency for Quality Assurance in Education (NOKUT). NOKUTS<br />
criteria state that the higher education institutions report annually to the board of the institution about the quality of the<br />
education and the quality (assurance) work, with overall assessment of educational quality and an overview of prioritising<br />
and measures in the quality work (annual report on the quality or similar).<br />
The quality assurance system for educational activities (KSU) divides the quality of education at <strong>UMB</strong><br />
into three main areas:<br />
- Quality of admitted students (admission quality)<br />
- Quality of <strong>UMB</strong>'s educational activities (educational quality)<br />
- Quality of <strong>UMB</strong>’s graduates (graduate quality)<br />
These three main areas are in turn subdivided into eight quality areas, each with a set of key areas and<br />
indicators. The annual report is structured in line with/along these divisions.<br />
The Annual Report on the Quality of Education <strong>2008</strong> was prepared by the Department of<br />
Academic Affairs (Studieavdelingen) and contains:<br />
1 Follow-up of the Annual Report on the Quality of Education 2007. This part describes the<br />
challenges given priority by the University Board as a follow-up of the previous Report on the<br />
Quality of Education, as well as the status of the follow-up activities. It describes how the followup<br />
work has been organised and what have been its major strengths. It discusses lessons learned as<br />
a basis for follow-up of the Annual report from <strong>2008</strong>.<br />
2 Summing up <strong>2008</strong>. The report gives an overview of the achieved results and the future challenges<br />
for each of the three main areas in KSU. A change from the 2007 Report is that this part has been<br />
prepared as a separate part.<br />
3 Quality of the education <strong>2008</strong>. For each of the eight quality areas, an evaluation of the quality and<br />
suggestions for main actions are given .This part also includes an overview of the KSU-work and<br />
background documentation. Data sources include the quality assurance system, local and national<br />
assessments, as well as oral and written reports. Students have contributed to most of these.<br />
4 Appendices. These include the action matrices from the follow-up of programme evaluations and<br />
questions for the management dialogues and subject evaluations in <strong>2008</strong>.<br />
The Report on the Quality of Education is primarily a tool for visualising and summarising <strong>UMB</strong>’s<br />
work to improve the quality of education, and <strong>UMB</strong>'s strengths and challenges in that respect. Before<br />
the Report is discussed in the Education Committee (SN) and finally approved by the University<br />
Board, it is submitted for comments among the heads of the departments, the heads of education at the<br />
departments and the university's central management team. This is the first time that the Student<br />
parliament has also been included in the discussion of the report. The University Board makes a list of<br />
areas that are to be followed up and given priority in the years to come.<br />
<strong>UMB</strong>’s goals are well expressed in the university’s strategies and strategic plans. The <strong>UMB</strong> management<br />
has in <strong>2008</strong> focused on goal based leadership, and in this regard the quality assurance system has played<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 11
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
an important role in improving the quality of education. Integration of education quality in the<br />
university’s management system has been satisfactory.<br />
Regarding follow-up of the Annual report on the quality of education 2007, measures have been initiated<br />
within most of the areas mentioned by the report although a lot still remains. However, there is a 1-3<br />
years perspective on the follow-up measures, and the work continues.<br />
The major strengths of the follow-up of the Annual report on the quality of education 2007 were:<br />
- The report follows the calendar year, thus the prioritised follow-up measures could be directly<br />
included in the work with plans for the coming year (2009)<br />
- In this way, it is easier to see the follow-up measures in connection with other measures<br />
initiated or planned initiated<br />
- Resources for the follow-up measures can be allocated in a better way<br />
- The management has got an increased focus on the quality work and follow-up of the quality<br />
work.<br />
The most important knowledge we gained from the follow-up process was:<br />
- Measure plans should be developed and discussed by the Education Committee (SN), the<br />
Research Committee (FON) and the University Board in order to structure to the follow- up<br />
work<br />
- In connection to this, it is important with motivation and ownership within the responsible unit<br />
(from Report on the quality of education 2005 and 2006)<br />
Based on the annual report's assessment of the quality of education at <strong>UMB</strong> in <strong>2008</strong>, the<br />
Director of Academic Affairs recommends that <strong>UMB</strong> focuses on the following issues in the<br />
years ahead:<br />
1. Marketing, communication and recruitment<br />
Acceptance<br />
- Improve student recruitment to all educational programmes<br />
- Strengthen recruitment to master's programmes and to higher level studies<br />
- Improve <strong>UMB</strong>’s routines linked to the follow-up of 1 st priority applicants and individuals who<br />
receive a study offer<br />
- <strong>UMB</strong> shall promote its study programmes as especially environmentally related (“green”) when<br />
applicable<br />
- Improve the routines linked to the spring acceptance<br />
- Look into usage of conditional acceptance and introduce conditional acceptance from Autumn<br />
2010<br />
- Increase the number of students that continue at <strong>UMB</strong> after they have finalised one-year nondegree<br />
studies<br />
- More closed studies (with waiting list) at <strong>UMB</strong><br />
- Increase the number of applicants to PPU due to an increased number of study positions<br />
Management<br />
- Improve the incentives to stimulate cooperation between departments about<br />
subjects/programmes<br />
- <strong>UMB</strong> has no policy on rewarding teaching merits when an individual is employed or<br />
promoted. A portfolio system which documents employees’ pedagogical competence,<br />
teaching efforts and pedagogical development work should be developed<br />
- Strengthen the contact with employers and other relevant actors in society in order to<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 12
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
improve the relevance of the educational programmes<br />
- Implement ethical guidelines in the organisation and raise the awareness among the<br />
employees to make them act in coherence with the guidelines<br />
- Develop better templates for reporting (annually to KSU or in relation to deviation) and<br />
publishing of official reports at the <strong>UMB</strong> web<br />
2. Teaching- and education offers<br />
- <strong>UMB</strong> shall continuously evaluate the number of study programmes and subjects related to the<br />
number of students<br />
- Improve the information to students before and during their masters’ thesis work<br />
- The students should get more training in oral and written presentations<br />
- Decrease the amount of overlapping themes in subjects by improved cooperation between<br />
teachers and departments<br />
- Start internal evaluation of study programmes using questionnaires, during and at the end of a<br />
programme<br />
- Evaluate the strategy for avoiding plagiarism<br />
- Consider whether the present level of mandatory activities within the various subjects are in<br />
accordance to the level one would like it to be on<br />
3. The PhD education<br />
- Map and identify the improvement potential of the academic training- and research component<br />
of the PhD education<br />
- Making the students aware of how the doctors can be used in the society – a 100 % academic<br />
study or/ and a qualification for an occupation<br />
- Improve the possibilities for new doctors to continue their careers at the university<br />
- Define the fields and content of the PhD programmes that <strong>UMB</strong> offers<br />
4. Academic resources and student support<br />
- Identify the factors that gives the unequal distribution in the number of female applicants for<br />
scientific positions and leading positions, and change the uneven sex division with a long-term<br />
recruiting policy<br />
- Make available more time for publication and teaching at the cost of administrative tasks<br />
- The library service has an improvement potential – clarify within what fields<br />
- Supervision of students – clarify the competence needed to provide good student supervision<br />
and include these in job announcements<br />
- Establish a systematic electronic registration and publication of thesises from <strong>UMB</strong><br />
5. Learning environment<br />
- Increase the supply of colloquia rooms and flexible reading areas, and ensure a fair distribution<br />
of these between the departments<br />
- Develop a holistic room plan in connection with renovation, new buildings and replacement<br />
locations, and consider routines and responsibility for distribution of permanent reading places<br />
for master students<br />
- Clarify roles and responsibilities of ordering unit (department), coordinator (the Department of<br />
Academic Affairs), owner unit (deliverer) and trustee (DSA)<br />
- Develop a better canteen supply<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 13
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
6. Internationalisation<br />
- Increase the share of students participating in student exchange or study abroad programmes as<br />
a part of their <strong>UMB</strong> degree<br />
- Carry out a survey among students and staff to map the teaching quality of subjects that are<br />
taught in English<br />
7. Graduate employment records<br />
- The reasons for not finishing education are unknown, and there are no surveys focusing on<br />
these matters carried out at <strong>UMB</strong> today. A survey exploring reasons for not finishing education<br />
is planned carried out in 2010<br />
- The international competence within several of <strong>UMB</strong>’s study programmes is limited, and it is<br />
unclear to what kind of international competence the graduates have achieved at the end of<br />
their education.<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 14
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Innledning<br />
Bakgrunn for årsrapport om studiekvalitet<br />
Årsrapport om studiekvalitet <strong>2008</strong> er den sjette i rekken av studiekvalitetsrapporter fra Universitetet for<br />
miljø- og biovitenskap (<strong>UMB</strong>). Tidligere rapporter har vært:<br />
1) NLH Årsrapport om studiekvalitet 2002 og vår 2003<br />
2) NLH Årsrapport om studiekvalitet 2003-04<br />
3) <strong>UMB</strong>s Årsrapport om studiekvalitet 2004-2005<br />
4) <strong>UMB</strong>s Rapport om studiekvalitet 2005 og 2006<br />
5) <strong>UMB</strong>s Årsrapport om studiekvalitet 2007<br />
Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen (NOKUT) sin reviderte ”Kriteriegrunnlag for evaluering av<br />
universiteters og høgskolers kvalitetssikringssystem for utdanningsvirksomheten” ble vedtatt 17. desember <strong>2008</strong> [1].<br />
Et av områdene som institusjonenes kvalitetssikringssystem evalueres ut fra er analyse, vurdering og<br />
rapportering. Der legges det vekt på:<br />
- at informasjon som systemet generer blir analysert, vurdert og framstilt for ansvarlige fora<br />
og ledelsesnivåer i en form og et omfang som er tilpasset det ansvar og de typer<br />
beslutninger som tas på de ulike nivåene<br />
- at rapportene i systemet viser hva som er de aktuelle fagmiljøenes egenvurdering av<br />
kvaliteten, hva som framgår av eventuelle eksterne vurderinger, og hva fagmiljøene<br />
beslutter eller foreslår av tiltak for ytterligere kvalitetsutvikling<br />
- at institusjonens ledelse rapporterer årlig til styret om utdanningskvalitet og<br />
kvalitetsarbeid, med en helhetlig vurdering av utdanningskvaliteten, samt oversikt over<br />
prioriteringer og tiltak i kvalitetsarbeidet (årlig kvalitetsrapport eller tilsvarende).<br />
<strong>Studiekvalitetsrapporten</strong> er et svar på dette. Den er et viktig verktøy for å synliggjøre og sammenfatte<br />
<strong>UMB</strong>s studiekvalitetsarbeid og vise universitetets styrker og utfordringer på området. Rapporten er<br />
utarbeidet av Studieavdelingen. Før behandling i Studienemnda (SN) og Forskningsnemde (FON) og<br />
endelig godkjenning i Universitetsstyret (US) er rapporten sendt på høring til instituttledere,<br />
undervisningsledere ved instituttene, studentstyret og sentrallederteamet. Universitetsstyret prioriterer<br />
hvilke områder som skal følges opp de nærmeste år.<br />
<strong>UMB</strong>s mål for studiekvalitet<br />
Overordnede mål i <strong>UMB</strong>s strategiske plan 2005-<strong>2008</strong> var:<br />
<strong>UMB</strong> skal være en sentral aktør innen miljø- og biovitenskapene med vekt på kjerneområdene: biologi, mat,<br />
miljø, areal- og naturressursforvaltning med tilhørende estetiske og teknologiske fag.<br />
<strong>UMB</strong> skal bidra aktivt til næringsutvikling og videreutvikle det vitenskapelige fundamentet for landbruk,<br />
akvakultur og andre biobaserte næringer.<br />
Hovedmål for <strong>UMB</strong>s utdanningsstrategi 2005-2010 er:<br />
<strong>UMB</strong> skal utdanne kandidater som tilfører samfunnet nye kunnskaper på universitetets områder og bidra til<br />
samfunnets behov for bærekraftig utvikling. Utdanningen har et tydelig internasjonalt perspektiv. <strong>UMB</strong> skal<br />
fortsatt bidra til livslang læring og kompetanseheving i nærings- og samfunnsliv.<br />
Visjon for studentlivet på <strong>UMB</strong> 2006-2010 er:<br />
<strong>UMB</strong> skal være et unikt universitetsmiljø der studentenes faglige og personlige utvikling preges av likeverd og<br />
samhold mellom studenter og ansatte, ansvarlighet og aktiv deltakelse i universitetsfellesskapet, og respekt og<br />
toleranse for kulturelt mangfold.<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 15
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
<strong>UMB</strong>s kvalitetssikringssystem for utdanningsvirksomheten (KSU)<br />
KSU har beholdt sin form fra 2007. Det arbeides kontinuerlig med KSU for å forbedre og forenkle systemet<br />
KSU deler studiekvaliteten ved <strong>UMB</strong> inn i tre hovedområder:<br />
- Kvaliteten på opptatte studenter (inntakskvaliteten)<br />
- Kvaliteten på <strong>UMB</strong>s utdanningsvirksomhet (innsatskvaliteten)<br />
- Kvaliteten på kandidater (resultatkvaliteten)<br />
Disse tre hovedområdene er igjen delt inn i 8 kvalitetsområder som hvert har sine nøkkelområder og<br />
indikatorer. Årsrapporten følger denne inndelingen.<br />
Rapportens oppbygning<br />
Årsrapport om studiekvalitet <strong>2008</strong> inneholder:<br />
1 Oppfølging av Årsrapport om studiekvalitet 2007. Her beskrives utfordringene<br />
Universitetsstyret prioriterte oppfølging av fra forrige studiekvalitetsrapport, og statusen for<br />
tiltak. Oppfølging av noen andre utfordringer fra 2007 er også presentert.<br />
Hvordan oppfølgingsarbeidet ble organisert og de viktigste styrkene fra dette arbeidet beskrives.<br />
De viktigste lærdommene vi kan ta når årsrapporten fra <strong>2008</strong> skal følges opp, presenteres også.<br />
2 Oppsummering <strong>2008</strong>. Her gis et overblikk over oppnådde resultater og fremtidige<br />
utfordringer for hvert av de tre hovedområdene i KSU. Nytt i år er at denne delen er skilt ut og<br />
har et sammendrag på engelsk.<br />
3 Studiekvaliteten <strong>2008</strong>. For hvert av de 8 kvalitetsområdene gis det en vurdering av kvaliteten<br />
og foreslås hovedtiltak. Denne delen inneholder også, en oversikt over utført KSU-arbeid og<br />
datagrunnlaget. Datagrunnlaget er hentet fra kvalitetssikringssystemet, lokale og nasjonale<br />
evalueringer og databaser, muntlige og skriftlige rapporter. Studenter har bidratt i de fleste av<br />
disse.Viktige utfordringer fra 2007, som ikke ble prioriterte for oppfølging eller jobbet med i <strong>2008</strong>, er tatt med<br />
under fremtidige utfordringer.<br />
4 Appendix. Her ligger tiltaksmatrisene fra oppfølgingen av programevalueringer og spørsmål til<br />
styringsdialogene og emneevalueringene i <strong>2008</strong> med mere.<br />
Om evalueringsresultater og tolkning av 6-punkt skala<br />
I de aller fleste evalueringene som gjengis i denne rapporten brukes det en 6-punkt skala der 1 er<br />
dårligst og 6 er best. Denne skalaen anbefales fra QuestBack (online spørreundersøkelsestjeneste) sin<br />
side fordi den har en logisk stigning i poeng og kan relateres til karaktersystemet i videregående skole. I<br />
henhold til QuestBack bør resultatene fortolkes med et noe større område av skalaen på den dårlige<br />
siden [2]. I tabell 0.1 vises en fortolkning av resultatene i en 6-punkts skala som vi mener kan være<br />
naturlig for denne rapporten:<br />
Tabell 0.1 Tolkning av resultater fra en 6-punkt skala der 1 er dårligst og 6 er best<br />
Resultat<br />
Score<br />
Meget bra 5,1-6,0<br />
Bra 4,2-5,0<br />
OK 3,1-4,1<br />
Dårlig 2,2-3,0<br />
Meget dårlig 1,0-2,1<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 16
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Oversikt over kvalitetsområdene og indikatorene,<br />
fordelt på hovedområdene<br />
Kvalitet på opptatte studenter (inntakskvalitet)<br />
Kvalitetsområde 1: Inntak<br />
1.1 Studentprofil<br />
1.2 Kulturelt og geografisk mangfold<br />
1.3 Søkning<br />
1.4 Opptak<br />
1.5 Faglig nivå ved opptak<br />
1.6 Studiemotivasjon<br />
Kvalitet på <strong>UMB</strong>s utdanningsvirksomhet (innsatskvalitet)<br />
Kvalitetsområde 2: Styring<br />
2.1 Strategier og planer for kvalitet<br />
2.2 Belønning av kvalitet<br />
2.3 Undervisningsmeritter ved tilsetting og forfremmelse<br />
2.4 Kvalitetsstyring gjennom styringssløyfa<br />
2.5 Kvalitetssikringssystemet (KSU)<br />
2.6 Studentmedvirkning i kvalitetssikringssystemet<br />
2.7 Ekstern medvirkning i kvalitetssikringssystemet<br />
2.8 Personalplan<br />
2.9 Miljøstyring<br />
2.10 Styringsinformasjonssystem<br />
Kvalitetsområde 3: Utdanningstilbudet<br />
3.1 Forskrifter<br />
3.2 Utdanningssamarbeidet<br />
3.3 Studieprogrammer<br />
3.4 Emner<br />
3.5 Livslang læring<br />
3.6 Kontakt med arbeidslivet i studiene<br />
3.7 Faglig veiledning<br />
3.8 Studiemateriell<br />
3.9 Arbeid med bachelor- og masteroppgaver<br />
3.10 Vurderingsformer<br />
Kvalitetsområde 4: Akademiske ressurser og studentstøtte<br />
4.1 Ansatte profil<br />
4.2 Vitenskapelig ansattes faglige kompetanse<br />
4.3 Vitenskapelig ansattes pedagogiske kompetanse<br />
4.4 Ressursbruk per studieplass<br />
4.5 Studenttilgang til lærerkrefter<br />
4.6 Studentrekruttering og informasjon til studiesøkende<br />
4.7 Bruk av IKT i undervisningen<br />
4.8 Bruk av bibliotektjenester i undervisningen<br />
4.9 Studentveiledning<br />
4.10 Studieadministrative systemer<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 17
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Kvalitetsområde 5: Det totale læringsmiljøet<br />
5.1 Fysisk læringsmiljø<br />
5.2 Psykososialt arbeidsmiljø<br />
5.3 Velferd<br />
5.4 Universell utforming<br />
5.5 Individuell tilrettelegging<br />
Kvalitetsområde 6: Forskerutdanning<br />
6.1 Rekruttering til forskerutdanning<br />
6.2 Omfang av forskerutdanning<br />
6.3 Utdanningsplan og oppfølging av doktorgradsstudenter<br />
6.4 Forskningsarbeidet<br />
6.5 Faglig miljø<br />
6.6 Spesialiseringstilbudet<br />
Kvalitetsområde 7: Internasjonalisering<br />
7.1 Internasjonalt nettverk<br />
7.2 Internasjonalt innhold i studiene<br />
7.3 Studiepoeng tatt utenfor <strong>UMB</strong><br />
7.4 Internasjonal tilrettelegging, informasjon og veiledning<br />
7.5 Internasjonalt campus<br />
Kvalitet på kandidater (resultatkvalitet)<br />
Kvalitetsområde 8: Kandidater<br />
8.1 Progresjon og gjennomføring<br />
8.2 Kandidatenes faglige kompetanse<br />
8.3 Kandidatenes internasjonale kompetanse<br />
8.4 Kandidatenes yrkeskompetanse<br />
8.5 Faglig kvalitet på masteroppgaver og doktoravhandlinger<br />
8.6 Sysselsetting etter endt utdanning<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 18
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
1 Oppfølging av Årsrapport om studiekvalitet 2007<br />
1.1 Utførte tiltak i <strong>2008</strong> og oppfølging videre fremover<br />
På grunnlag av rapporten fra 2007 vedtok Universitetsstyret (US) områder som skulle prioriteres for<br />
oppfølging de nærmeste 1-3 år. Disse er presentert i tabell 0.2, som også viser hvordan disse er fulgt<br />
opp i <strong>2008</strong>, og hvordan de følges opp videre.<br />
Det er igangsatt flere tiltak, men fortsatt gjenstår det mye før alle forhold prioritert i 2007er korrigert.<br />
Oppfølgingsarbeidet har et 1-3 års perspektiv, og arbeidet fortsetter.<br />
Tabell 0.2 Prioriterte utfordringer innen studiekvalitet og oppfølging i perioden <strong>2008</strong>-2010<br />
Tema <strong>2008</strong> 2009 2010<br />
Markedsføring<br />
og<br />
rekruttering<br />
Øke rekrutteringen til studier<br />
med for lav søkning<br />
Mange ulike tiltak for<br />
studier med realfagskrav<br />
Kommunikasjonmed<br />
samfunnet<br />
Undervisning<br />
Styrke rekrutteringen fra land og<br />
regioner med få søkere<br />
Markedsføre masterstudiene<br />
internt og eksternt for å øke<br />
søkningen<br />
Formalisere kontakten med<br />
arbeidsgivere og samfunnsaktører<br />
for å øke relevansen på studiene<br />
Styrke studieveiledningen på<br />
instituttene<br />
Formalisere samarbeidet melom<br />
institutter for mer optimal utnyttelse<br />
av universitetets samlede<br />
utdanningsresurser<br />
Styrke lærernes kompetanse på<br />
IKT, fleksible læringsmetoder<br />
samt bruk av pedagogiske<br />
verktøy<br />
Kartlegge kvaliteten på undervisningen<br />
i emner som undervises<br />
på engelsk gjennom egen<br />
undersøkelse blant studenter og<br />
ansatte<br />
Undersøke doktorgradsstudentenes<br />
tilfredshet med ulike<br />
deler av PhD utdanningen<br />
Vurdere internfinansiering av<br />
PhD emner (400-emner)<br />
Påbegynt<br />
Forum forts.<br />
Fått innspill fra studentene<br />
om hvor det er svakheter<br />
Prorektors forum for<br />
undervisningsledere har<br />
startet opp dette arbeidet<br />
Prosjekt nedsatt av US<br />
Prøveprosjekt ved IPM<br />
Arbeidet videre må her sees<br />
i sammenheng med den nye<br />
kommunikasjons- og<br />
markedsføringslpanen som<br />
utarbeides høsten 2009<br />
Fortsetter<br />
Utarbeide<br />
forslag til<br />
kompetanseog<br />
opplæringsplan<br />
SN må<br />
jobbe videre<br />
med dette<br />
Opplæringstiltak<br />
og<br />
besøk hos<br />
alle UU<br />
For alle<br />
instituttene.<br />
Planlagt<br />
tilfredshetsundersøkelse<br />
Planlegges<br />
Sette inn tiltak<br />
der kvaliteten<br />
ikke er<br />
tilfredsstillende<br />
Gjennomføres<br />
Innføres<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 19
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Internasjonalisering<br />
Sysselsetting<br />
av<br />
kandidater<br />
Øke andelen studenter som reiser på<br />
utveksling til utlandet for å ta<br />
studiepoeng som en del av graden ved<br />
<strong>UMB</strong><br />
Øke arbeidet med integrering av<br />
internasjonale studenter på campus<br />
Kartlegge sysselsettingen blant<br />
<strong>UMB</strong>s kandidater (1 og 5 år etter<br />
endt utdanning)<br />
Sørhellinga ferdig<br />
Tårn ferdig<br />
Påbegynt, blant annet ved<br />
forbedret informasjon om<br />
utveksling på nettet<br />
Studenttingets budsjett til<br />
inkluderingstiltak ble<br />
styrket<br />
Forts. Tabell 0.2<br />
Læringsmiljø<br />
undervisningsrom<br />
Bedre inneklimaet i særlig prioriterte<br />
Registrere arealer som er universelt<br />
tilrettelagt (utformet) og tydeliggjøre<br />
hvem som er ansvarlig for å fremme<br />
tiltak om universell tilrettelegging til<br />
Universitetsstyret<br />
Gjøre tilbudet på lesesaler og<br />
grupperom mer oversiktlig og<br />
tilgjengelig for studentene<br />
Etablere en fremtidsrettet<br />
organisering av dataarbeidsplasser<br />
for studentene på campus<br />
Vurdere samlokalisering av<br />
biblioteket<br />
LMU<br />
prioriterer<br />
Handlingsplan<br />
for universell<br />
utforming og<br />
tilrettelegging<br />
etableres<br />
Ansvarsplasseres<br />
og<br />
gjøres<br />
Ansvarsplasseres<br />
og<br />
gjøres<br />
Planlegges i<br />
Utviklingsplanen<br />
Spørreundersøkelse<br />
via<br />
NOVA<br />
Gjennomgå<br />
hva som er<br />
gjort og<br />
vurdere om<br />
tiltakene virker<br />
integrerende<br />
Planlegges<br />
undersøkelse<br />
på anbud<br />
Start<br />
samordning<br />
<strong>UMB</strong><br />
.<br />
Gjennomføres<br />
De viktigste styrker ved oppfølgingsarbeidet til Årsrapport om studiekvalitet 2007 er:<br />
- Rapporten følger året, og de prioriterte oppfølgingene kunne gå rett inn i arbeidet med planer<br />
for kommende år (2009)<br />
- Oppfølgingen kan slik bedre ses i sammenheng med andre tiltak som er igangsatt eller planlagt<br />
igangsatt<br />
- Det kan tydeligere settes av ressurser til oppfølgingstiltakene<br />
- Ledelsen har fått et økt fokus på kvalitetsarbeidet og oppfølgingen av dette<br />
De viktigste lærdommer vi kan ta av oppfølgingsarbeidet er:<br />
- Det bør utarbeides tiltaksplaner som behandles i Studienemda (SN) for å strukturere<br />
oppfølgingsarbeidet<br />
- Det er i denne sammenheng viktig med motivasjon og eierskap hos de som skal gjøre arbeidet<br />
(fra Rapport om studiekvalitet 2005/2006)<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 20
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
I tillegg har det skjedd en del på noen punkter fra 2007-rapporten som ikke ble spesielt prioritert:<br />
- En økt innsats i <strong>2008</strong> spesielt fra Studieavdelingens side har blant annet bidratt til en serie med<br />
informasjonsmøter for PhD-veiledere og deres studenter ved <strong>UMB</strong> og en egen ”Checklist” for<br />
oppfølging<br />
- En klargjøring av PhD-forskriften ang. veileders oppfølgingsansvar overfor doktorgradsstudentene-<br />
Spesialiseringstilbudet på <strong>UMB</strong> (antall 400-emner) gikk betraktelig opp i <strong>2008</strong><br />
- Ved å endre meldingsskjemaet som bedømmelseskomiteen leverer inn for PhD-graden er referanserammen<br />
for avhandlingen bedret. Det er med på å sikre at forskerutdanningen holder nivå med andre<br />
nasjonale og internasjonale utdanningsinstitusjoner.<br />
Denne rapporten fra <strong>2008</strong> vil også fremheve viktige punkter fra 2007 som ennå ikke har blitt<br />
prioritert.<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 21
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
2 Oppsummering <strong>2008</strong><br />
2.1 Overblikk over studiekvalitetsarbeidet i <strong>2008</strong><br />
Her presenteres en sammenstilling av alle oppnådde resultater fra studiekvalitetsarbeidet i <strong>2008</strong>,<br />
fordelt på de ulike kvalitetsområdene.<br />
.<br />
Oppnådde resultater for kvalitet på opptatte studenter (inntakskvalitet)<br />
Kvalitetsområde 1: Inntak<br />
• Målet om 3000 studenter i <strong>2008</strong> er nådd<br />
• Fortsatt god kjønnsbalanse (flere kvinner enn menn)<br />
• Kvaliteten på studentene var jevnt god<br />
• Flere internasjonale søkere til <strong>UMB</strong>s program og enkeltemner<br />
• Utvidet satsning for økt søkning til studier med realfagskrav<br />
Oppnådde resultater for kvalitet på <strong>UMB</strong>s utdanningsvirksomhet<br />
(innsatskvalitet)<br />
Kvalitetsområde 2: Styring<br />
• <strong>UMB</strong> har utarbeidet etiske retningslinjer<br />
• <strong>UMB</strong> har påbegynt arbeidet med en rekrutteringspolitikk og et langsiktig program for<br />
kompetanseutvikling<br />
• <strong>UMB</strong> arbeider kontinuerlig med å forbedre og forenkle kvalitetssikringssystemet<br />
Kvalitetsområde 3: Utdanningstilbudet<br />
• Utdanningssamarbeidet med en rekke utdanningsinstitusjoner i regionen fortsatte med økt<br />
styrke<br />
• Alle evalueringer ble gjennomført i henhold til planer og rutiner i kvalitetssikringssystemet, med<br />
unntak av noen eksterne programevalueringer<br />
• Studentene rapporterte i <strong>2008</strong> høyere tilfredshet på områder innen livslang læring (for eksempel<br />
kritisk tenkning) enn tidligere<br />
• Flere emner har prosjektoppgaver (utfordring i 2007)<br />
• Flere bachelorprogram har nå fordypningsoppgave (utfordring i 2007)<br />
Kvalitetsområde 4: Akademiske resurser og studentstøtte<br />
• En bred satsning på opplæring innen bibliotektjenesten, faglig kompetansebygging og<br />
studieadministrative systemer<br />
• <strong>UMB</strong> har en skjev kjønnsfordeling blant ansatte på flere fagområder, spesielt blant de fast<br />
vitenskapelige ansatte<br />
• <strong>UMB</strong> har i <strong>2008</strong> en nedgang i vitenskaplig publisering<br />
• Studentene viser økt tilfredshet med Studentenes informasjonstorg (SiT) og SiT har en viktig<br />
funksjon for <strong>UMB</strong>s studenter<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 22
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Kvalitetsområde 5: Det totale læringsmiljøet<br />
• En rekke konkrete tiltak for et forbedret totalt læringsmiljø ved <strong>UMB</strong> er gjennomført<br />
• Det er opprettet en tverrfaglig prosjektgruppe med oppgave å koordinere arbeidet med det<br />
fysiske læringsmiljøet<br />
• Sosialkonsulent, psykolog og studentprest ble samlokalisert i <strong>2008</strong><br />
• <strong>UMB</strong> tilstreber så langt det er mulig å legge forholdene til rette for studenter med behov for<br />
tilrettelegging, både i studietiden og ved eksamen<br />
Kvalitetsområde 6: Forskerutdanningen<br />
• Kvalitetssikringene av administrative forhold knyttet til PhD-utdanningen ved <strong>UMB</strong> er<br />
forbedret vesentlig i løpet av <strong>2008</strong>, blant annet er en ny PhD-forskrift utarbeidet<br />
• Kurstilbudet på 400-nivå er bedret<br />
Kvalitetsområde 7: Internasjonalisering<br />
• Informasjon på nettet om utveksling har blitt forbedret<br />
• Antallet utenlandske studenter på <strong>UMB</strong> økte ytterligere, og antallet nasjonaliteter på campus<br />
økte<br />
• Studenttingets budsjett til inkluderingstiltak ble styrket<br />
Oppnådde resultater for kvalitet på kandidater (resultatkvalitet)<br />
Kvalitetsområde 8: Kandidater<br />
• Andel emner med obligatorisk praksis i undervisningen har økt<br />
• Et betydelig høyere antallet doktorgrader er avlagt i <strong>2008</strong> enn foregående år (kan kobles<br />
sammen med et høyt inntak av nye PhD-studenter i 2004)<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 23
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
2.2 Videre satsningsområder og tiltak<br />
Her presenteres en sammenstilling av alle fremtidige utfordringer fra studiekvalitetsarbeidet i <strong>2008</strong>,<br />
fordelt på de ulike kvalitetsområdene. Også viktige punkter fra 2007 som ennå ikke har blitt prioritert<br />
er med i denne oversikten.<br />
Fremtidige utfordringer for kvalitet på opptatte studenter (inntakskvalitet)<br />
Kvalitetsområde 1: Inntak<br />
• Øke rekrutteringen til alle studier<br />
• Styrke rekrutteringen fra land og regioner med få søkere<br />
• Styrke rekrutteringen til de to-årige mastergrader og høyere årstrinn<br />
• Bedre rutinene for oppfølging av 1.prioritets søkere og de som får tilbud om studieplass<br />
• Bedre utnyttelsen av våropptaket<br />
• Øke andelen av studenter fra 1-årig grunnstudium som fortsetter ved <strong>UMB</strong><br />
• Flere lukkede studier (med venteliste) ved <strong>UMB</strong><br />
• Øke antallet søkere til PPU pga økt antall plasser<br />
• Utrede bruken og innføre betinget opptak høsten 2010<br />
• <strong>UMB</strong> bør promotere sine studieprogrammer som spesielt miljørettede (”grønne”) der det er<br />
aktuelt<br />
Fra 2007:<br />
(Ingen)<br />
Fremtidige utfordringer for kvalitet på <strong>UMB</strong>s utdanningsvirksomhet<br />
(innsatskvalitet)<br />
Kvalitetsområde 2: Styring<br />
• Å implementere etiske retningslinjer i organisasjonen og å bevisstgjøre medarbeidere til å opptre<br />
og handle i samsvar med disse<br />
• Utvikle bedre maler for rapportering (årlig til KSU og for avvik) og publisering av offisielle<br />
rapporter på <strong>UMB</strong>-weben<br />
• Å bedre insentivene for samarbeid på tvers av instituttene om emner/program<br />
• <strong>UMB</strong> har ingen politikk for undervisningsmeritter ved tilsetting eller forfremmelse.<br />
Det bør utvikles et porteføljesystem som dokumenterer ansattes pedagogiske kompetanse,<br />
undervisningsinnsats og pedagogisk utviklingsarbeid<br />
Fra 2007:<br />
• Markedsføre universitetets priser for kvalitetsarbeid bedre slik at oppslutningen øker ytterligere<br />
• <strong>UMB</strong> har foreløpig ingen helhetlig sentral politikk for bruken av langsiktige personalplaner<br />
• Styrke kontakten med arbeidsgivere og samfunnsaktører for å øke relevansen på studiene<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 24
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Kvalitetsområde 3: Utdanningstilbudet<br />
• <strong>UMB</strong> skal fortløpende vurdere antall studieprogrammer og antall emner i forhold til antall studenter<br />
• Bedre informasjonen til studentene før og under masteroppgavearbeidet<br />
• Stimulere til økt samarbeid mellom institutter og faglærere for mer optimal utnyttelse av<br />
universitetets samlede utdanningsressurser<br />
• Minske mengden overlappende stoff i emnene ved bedre samarbeid mellom faglærere og<br />
institutter<br />
• Starte intern evaluering av hele studieprogram via spørreundersøkelser, både underveis og ved<br />
avslutning av programmet<br />
• Forbedre studentenes tilbud av pensumlitteratur fra SiÅs<br />
• Evaluere strategien for forebygging mot plagiering<br />
• Vurdere hvor vidt dagens nivå for obligatoriske aktiviteter i emner er på det ønskede nivået<br />
• Studentene bør få mer trening i muntlige og skriftlige presentasjoner<br />
Fra 2007:<br />
• Styrke kontakten med arbeidslivet for å øke relevansen på studiene.<br />
• Styrke lærernes kompetanse på fleksible læringsmetoder samt bruk av pedagogiske verktøy<br />
Kvalitetsområde 4: Akademiske resurser og studentstøtte<br />
• Finne ut av hvilke faktorer som er årsak til den skjeve fordelingen i andel kvinnelige søkere til<br />
vitenskapelige stillinger og lederstillinger og endre skjev kjønnsfordeling med et langsiktig<br />
rekrutteringspolitisk arbeid<br />
• Fortsette å fokusere på viktigheten av økt vitenskapelig publisering ved <strong>UMB</strong><br />
• Gjøre en løpende vurdering av virkemiddelbruken i forhold til målet om økt vitenskapelig<br />
publisering<br />
• Frigjøre tid til publisering og undervisning på bekostning av administrative oppgaver.<br />
• Å etablere en systematisk elektronisk registrering og publisering av oppgaver og avhandlinger<br />
fra <strong>UMB</strong><br />
• Bibliotekstjenesten har et forbedringspotensial – avklare på hvilke områder<br />
• Studieveiledningen – avklare kompetansen som er nødvendig for å utføre god studieveiledning<br />
og bruk dette i utlysningstekster<br />
Fra 2007:<br />
• Dokumentere hvor mange av de ansatte i undervisningsstilling som oppfyller kravet til<br />
pedagogisk kompetanse<br />
• Gjenoppta arbeidet med organisering av alumni-nettverk for <strong>UMB</strong><br />
• Gjøre <strong>UMB</strong>s studietilbud mer synlig for omverdenen<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 25
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Kvalitetsområde 5: Det totale læringsmiljøet<br />
• Opprette flere grupperom og fleksible lesesalsplasser ved <strong>UMB</strong>, og å tilrettelegge for en<br />
rettferdig distribuering av disse mellom instituttene<br />
• Lage en total romplan i forbindelse med renovering, nybygg og erstatningslokaler, og vurdere<br />
rutiner og ansvar for tildeling av faste lesesalsplasser for masterstudenterLMU vil vedta rutiner<br />
for saksbehandling og gjennomføring av Læringsmiljøtiltak i 2009<br />
• Utvikle tilbudet til pendlere på campus<br />
• Avklare rollefordelingen mellom bestiller (institutt), koordinator (studieavdeling), eierenhet<br />
(leverer av EBA-ressurser) og forvalter (DSA)<br />
• Utvikle et bedre kantinetilbud<br />
Fra 2007:<br />
• Mange studenter opplevde nedlatende holdninger fra lærer eller veileder<br />
• Ifølge trivselsundersøkelsen kan driften av studentboliger forbedres<br />
Kvalitetsområde 6: Forskerutdanningen<br />
• Definere områder og innhold i PhD-program som <strong>UMB</strong> tilbyr ( iht NOKUTs krav)<br />
• Kartlegge og identifisere forbedringsområder innen undervisnings- og forskningsdelen av PhDutdanningen<br />
• Bevisstgjøre hva doktorene skal brukes til i samfunnet<br />
- en 100% akademisk øvelse eller/og kvalifisering for et yrke?<br />
• Legge til rette for videre karriereløp for ferdig nyutdannede doktorer ved universitetet<br />
• Tilby doktorgradsutdanning tilpasset behovet for doktorer i næringsliv og forvaltning<br />
Fra 2007:<br />
• <strong>UMB</strong>s doktorgradsprogrammer blir ikke systematisk evaluert<br />
Kvalitetsområde 7: Internasjonalisering<br />
• Øke andelen studenter som reiser på utveksling til utlandet for å ta studiepoeng som en del av<br />
graden ved <strong>UMB</strong><br />
• Få flere indikatorer på hvor godt det internasjonale perspektivet i studietilbudet er ivaretatt<br />
• Forbedre systemet rundt innsamling og analyse av studentevalueringer av studieopphold ved<br />
læresteder utenfor <strong>UMB</strong><br />
• Kartlegge kvaliteten på undervisningen i emner som undervises på engelsk gjennom egen<br />
undersøkelse blant alle studenter og ansatte<br />
Fra 2007:<br />
• Få internasjonale studenter engasjerer seg i universitetets organer og utvalg<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 26
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Fremtidige utfordringer for kvalitet på kandidater (resultatkvalitet)<br />
Kvalitetsområde 8: Kandidater<br />
• Årsaker til frafall er ukjent, det gjennomføres ingen undersøkelser blant de som slutter ved<br />
<strong>UMB</strong>. Årsaker til frafall under studier bør undersøkes i 2010<br />
Fra 2007:<br />
• Doktorgradsstudenter brukte lengre tid fram til graden enn snittet for alle universiteter samlet<br />
• Omfanget av ekstern praksis i bachelor- og masterprogram er begrenset, og mulighetene for<br />
utveksling og praksisopphold hos arbeidsgivere og i industrien er fortsatt i stor grad uutnyttet<br />
• Kandidatenes internasjonale kompetanse er for flere av studieprogrammene begrenset. og for<br />
flere av studieprogrammene er det uklart hvilken internasjonal kompetanse kandidatene<br />
besitter etter endt utdanning<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 27
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
3 Studiekvaliteten <strong>2008</strong><br />
3.1 Kvalitetsområde 1: Inntak<br />
3.1.1 Vurdering av utført arbeid og datagrunnlag<br />
3.1.1.1 Studentprofil<br />
Fordeling etter nivå<br />
Trenden med nedgang for antall førstegangsregistrerte og registrerte studenter på lavere grad snudde i<br />
<strong>2008</strong>. En av hovedårsakene kan være økt antall 3-årige bachelorstudenter på Fornybar energi med<br />
oppstart dette året. Det er fortsatt økning i antallet studenter på høyere grad (profesjon/master), med<br />
ca 620 flere studenter registrert totalt i <strong>2008</strong> enn i 2004.<br />
Tabell 1.1 Antall førstegangsregistrerte og registrerte studenter fordelt på lavere og høyere nivå<br />
i perioden 2004-<strong>2008</strong>. (Kilde: : Årsrapport om studiekvalitet 2007 [3] og DBH[4])<br />
Antall førstegangsregistrerte<br />
studenter<br />
Antall registrerte<br />
studenter<br />
År Nivå lavere grad master/<br />
profesjon<br />
lavere grad master/<br />
profesjon<br />
2004 509 335 1303 1329<br />
2005 430 502 1208 1576<br />
2006 536 486 1260 1681<br />
2007 431 570 1117 1820<br />
<strong>2008</strong> 515 633 1163 1953<br />
Fordeling etter alder og kjønn<br />
Alder:<br />
Tabell 1.2 viser aldersfordeling av registrerte studenter i perioden 2005-<strong>2008</strong>. Hovedtyngden av<br />
studentene var mellom 21-25 år. Aldersfordelingen av <strong>UMB</strong>-studenter var nokså lik gjennomsnittet for<br />
alle universiteter. I aldersgruppen 26-30 år var det fortsatt i <strong>2008</strong> 3 prosentpoeng høyere andel<br />
studenter ved <strong>UMB</strong> (22%) enn hva som var gjennomsnittet for alle universiteter (19%). For<br />
aldersgruppen 16-20 år var det i <strong>2008</strong> 2 prosentpoeng lavere andel studenter ved <strong>UMB</strong> (12%) enn hva<br />
som var gjennomsnittet for alle universiteter (14%). Av alle studentene ved <strong>UMB</strong> i <strong>2008</strong> var 83 % i<br />
aldersgruppen 16-30 år.<br />
Kjønn:<br />
Tabell 1.2 viser videre kjønnsfordelingen av registrerte studenter i samme periode. Andelen kvinnelige<br />
studenter totalt lå i <strong>2008</strong> på 57%, den samme som gjennomsnittlig kvinneandel for alle universiteter<br />
samlet. Andelen kvinnelige studenter på <strong>UMB</strong> har økt med ca to prosentpoeng fra 2005, men er<br />
uendret fra 2007. I aldersgruppen 16-20 år fortsetter i <strong>2008</strong> andelen kvinner å øke, til 5 prosentpoeng<br />
høyere ved <strong>UMB</strong> (68%) enn for landsgjennomsmittet (63%). I aldersgruppen 21-25 år (hovedtyngden<br />
av studenter) er i <strong>2008</strong> andelen kvinner 2 prosentpoeng høyere ved <strong>UMB</strong> (58%) enn for<br />
landsgjennomsmittet (56%). I aldersgruppen 31-55 år ligger andelen kvinner ved <strong>UMB</strong> noe lavere enn<br />
for landsgjennomsnittet.<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 28
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Tabell 1.2 Alders- og kjønnsfordeling av registrerte studenter høsten 2005 – høsten <strong>2008</strong>.<br />
(Kilde: DBH)<br />
Alder <strong>UMB</strong> 2005 <strong>UMB</strong> 2006 <strong>UMB</strong> 2007 <strong>UMB</strong> <strong>2008</strong> Alle norske<br />
universiteter <strong>2008</strong><br />
% i<br />
aldersgruppen<br />
%<br />
kvinner<br />
% i<br />
aldersgruppen<br />
%<br />
kvinner<br />
%<br />
i aldersgruppen<br />
%<br />
kvinner<br />
% i<br />
aldersgruppen<br />
%<br />
kvinner<br />
% i<br />
aldersgruppen<br />
%<br />
kvinner<br />
16-20 10,8 63,1 12,1 63,4 10,3 65,0 12,4 67,7 14,4 62,8<br />
21-25 51,2 59,3 48,8 58,2 49,4 57,9 49,0 58,4 46,9 56,0<br />
26-30 22,5 49,2 22,9 52,1 23,7 53,4 21,8 52,1 18,7 53,8<br />
31-35 6,7 45,7 7,5 49,3 8,1 46,8 7,9 49,2 7,3 55.5<br />
36-40 4,2 55,1 4,4 51,2 4,3 52,4 4,7 54,7 4,7 59,5<br />
41-45 2,5 39,0 2,5 47,3 2,3 56,5 2,1 56,3 3,1 65,5<br />
46-50 1,2 44,1 1,2 41,2 1,3 64,9 1,6 53,1 2,4 69,3<br />
51-55 0,6 50,0 0,4 33,3 0,4 41,7 0,4 45,5 1,5 68,5<br />
56-60 0,2 40,0 0,1 33,3 0,1 0,7 0,03 100 0,6 64,1<br />
61-65 0,1 33,3 0,2 20,0 0,07 100 0,06 0 0,3 55,3<br />
Over - - - - 0,03 - 0,06 50 0,07 64,8<br />
65<br />
Sum 100 55,5 100 55,8 100 57,0 100 57,3 100 57,6<br />
Antall 2786 1546 2949 1645 2938 1658 3121 1788 87637 50445<br />
3.1.1.2 Kulturelt og geografisk mangfold<br />
Fylkesfordeling (Kilde: Opptaksrapporten <strong>2008</strong>-2009 [5])<br />
Figur 1.2 (se s. 35) viser oppmøtte studenter i NOM-opptaket (Samordna opptak) fordelt på fylke. 54,3<br />
% av studentene som ble tatt opp i <strong>2008</strong> kom fra fylkene Oslo, Akershus og Østfold. Dette var en liten<br />
nedgang fra 55,7 % i 2007.<br />
Andel studenter med utenlandsk statsborgerskap i Norge<br />
Tabell 1.3 Antall utenlandske studenter i Norge, høsten <strong>2008</strong>. (Kilde: DBH [4])<br />
Antall studenter i Norge 178012<br />
Utenlandske Europa 6 147<br />
studenter<br />
Nord-Amerika 540<br />
Sør-Amerika 242<br />
Oseania 65<br />
Afrika 1 491<br />
Asia 2 353<br />
Uspesifisert 3 151<br />
Utenlandske totalt 13 989<br />
Andel studenter med utenlandsk bakgrunn som prosentandel av alle<br />
studenter (%)<br />
7,9 %<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 29
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Regional fordeling av studenter med utenlandsk statsborgerskap<br />
Tabell 1.4 Andel utenlandske studenter ved norske universiteter, per høsten <strong>2008</strong>.<br />
(Kilde: DBH [4])<br />
Alle Studenter med utenlandsbakgrunn fordelt på verdensdeler<br />
Uten-<br />
Nord- Sørlandske<br />
Europa Amerika Amerika Oseania Afrika Asia<br />
Universiteter<br />
Uspesifisert<br />
Alle<br />
Studenter<br />
NTNU 1783 803 62 31 7 163 362 355 20 178 8,8<br />
<strong>UMB</strong> 512 170 21 6 6 152 124 33 3 121 16,4<br />
UiA 446 215 13 16 - 67 94 41 8 155 5,5<br />
UiB 1761 721 73 58 8 243 254 404 14 484 12,2<br />
UiO 3430 1 677 214 62 28 384 705 360 27 858 12,3<br />
UiS 654 208 22 15 1 55 124 229 8 263 7,9<br />
UiT 636 387 25 2 1 82 63 76 5 575 11,4<br />
Universiteter<br />
totalt 9222 4181 430 190 5 1146 1726 1498 87634 10,5<br />
<strong>UMB</strong> har en klart høyere andel studenter med utenlandsk statsborgerskap (16%) enn de fleste andre<br />
norske universiteter (3-9%), med unntak av UiO og UiT som har ca 12 %.<br />
Tabell 1.5 viser utviklingen av andelen studenter ved <strong>UMB</strong> som er utenlandske statsborgere i perioden<br />
2002-<strong>2008</strong>. Utviklingen viser en jevn økning med et lite hopp fra 2004-2005.<br />
Tabell 1.5. Andel studenter ved <strong>UMB</strong> som er utenlandske statsborgere i perioden<br />
2002-<strong>2008</strong> (Kilde: : Årsrapport om studiekvalitet 2007 [3]og DBH [4])<br />
År 2002 2003 2004 2005 2006 2007 <strong>2008</strong><br />
% 9 % 10 % 10 % 13 % 13 % 15 % 16 %<br />
Antall 236 257 264 351 379 427 512<br />
Tabell 1.6 viser regional fordeling av studenter med utenlandsk statsborgerskap ved <strong>UMB</strong>s institutter.<br />
Andelen av de utenlandske studentene som kom fra Europa har ligget stabilt på 35 prosent de siste<br />
årene, men har i <strong>2008</strong> gått noe ned til 32%. 55 %kom fra Afrika og Asia: ca 30 %fra Afrika og 25 %fra<br />
Asia. Det var få studenter fra Nord-Amerika, Sør-Amerika og Oseania.<br />
Andel<br />
(%)<br />
Tabell 1.6 Andel utenlandske studenter ved <strong>UMB</strong>s institutter, per høsten <strong>2008</strong>. (Kilde: DBH [4])<br />
Alle Studenter med utenlandsbakgrunn fordelt på verdensdeler<br />
Institutt Utenlandske<br />
Nord- Sør-<br />
Uspesi-<br />
Alle Andel<br />
Europa Amerika Amerika Oseania Afrika Asia fisert studenter (%)<br />
IHA 58 19 1 1 - 11 25 1 221 26,2<br />
Noragric 148 37 10 2 2 58 31 8 281 52,7<br />
IKBM 53 22 1 - - 12 12 6 393 13,5<br />
ILP 12 8 1 - 2 - - 1 454 2,6<br />
IMT 39 12 1 - 1 3 14 8 645 6,0<br />
INA 45 22 2 - 1 12 6 2 292 15,4<br />
IPM 72 28 5 2 - 18 17 2 351 20,5<br />
IØR 60 9 - - - 29 17 5 429 14,0<br />
<strong>UMB</strong><br />
totalt 487 157 21 5 6 143 122 33 3066 15,9<br />
% 100 32,3% 4,3% 1,0% 1,2% 29,4% 25,0 6,8%<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 30
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Tabell 1.6 viser også at prosentandelen varierer veldig mye fra institutt til institutt, med lavest andel ved<br />
Institutt for landskapsplanlegging (ILP) (2,6%) og høyest andel ved Institutt for internasjonale miljø- og<br />
utviklingsstudier (Noragric) (52,7%). Det er en naturlig variasjon basert på de studietilbudene som<br />
instituttene har.<br />
Figur 1.1 viser utenlandske studenter fordelt på ”topp 10” nasjonaliteter. Dataene er basert på registrert<br />
statsborgerskap tidspunktet høsten gjeldende år og inkluderer ikke PhD-studenter. Det var som<br />
tidligere år flest studenter fra Etiopia og Nepal. Nasjonaliteter som er tilbake fra tidligere år på lista i<br />
<strong>2008</strong> er Danmark og USA. Nye nasjonaliteter de to siste årene er Kina og Tanzania.<br />
(Kilde: FS)<br />
Figur 1.1 Utenlandske studenter fordelt på ”topp 10” nasjonaliteter. Dataene er basert på registrert<br />
statsborgerskap tidspunktet høsten gjeldende år og inkluderer ikke PhD-studenter. Y-aksen er ulik for<br />
hvert enkelt år.<br />
Andel innvandrere (samme som i 2007, ingen nye data fra <strong>2008</strong>)<br />
Per 1. oktober 2006 var det i alt 7% studenter med innvandrerbakgrunn 1 ved høyere<br />
utdanningsinstitusjoner i Norge (tabell 1.7). Tallene er hentet fra Utdanningsstatistikk, SSB.<br />
1 Innvandrere defineres her som førstegenerasjonsinnvandrere og personer født i Norge av to utenlandsfødte foreldre<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 31
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Tabell 1.7 Antall studenter i Norge med innvandrerbakgrunn*, per 1. oktober 2006. (Kilde: KD -<br />
Tilstandsrapport for UoH-sektoren <strong>2008</strong> [6])<br />
Antall studenter i Norge 211 229<br />
Studenter med<br />
innvandrerbakgrunn<br />
Vestlig landbakgrunn 4 091<br />
Ikke-vestlig landbakgrunn 14 300<br />
Innvandringsbakgrunn totalt 18 391<br />
Andel studenter med ikke-vestlig landbakgrunn som 7<br />
prosentandel av alle studenter (%)<br />
* Innvandrere defineres her som førstegenerasjonsinnvandrere og personer født i Norge av to utenlandsfødte foreldre<br />
Tabell 1.8 viser at Universitetet i Oslo (UiO) og <strong>UMB</strong> hadde like stor andel innvandrere; 12%, og<br />
høyest andel innvandrere blant universitetene. Tallene er hentet fra Statistisk Sentralbyrå (SSB).<br />
Tabell 1.8 Andel studenter med innvandrerbakgrunn* ved norske universiteter, per 1. oktober 2006.<br />
(Kilde: KD - Tilstandsrapport for UoH-sektoren <strong>2008</strong>[6])<br />
Studenter med innvandrerbakgrunn<br />
Universiteter Alle studenter<br />
Vestlige land<br />
Ikke-vestlige land Andel<br />
Menn Kvinner I alt Menn Kvinner I alt Menn Kvinner I alt<br />
NTNU 10236 9386 19622 139 148 287 503 454 957 5<br />
<strong>UMB</strong> 1249 1608 2857 38 36 74 192 142 334 12<br />
UiB 6264 8928 15192 123 193 316 389 576 965 6<br />
UiO 11308 17869 29177 290 544 834 1342 2200 3542 12<br />
UiS 2992 4396 7388 47 78 125 301 312 613 8<br />
UiT 2439 3401 5840 76 123 199 173 222 395 7<br />
Universiteter 34488 45588 80076 713 1122 1835 2900 3906 6806 8<br />
totalt<br />
Sektoren 70636 109426 180062 1211 2262 3473 5354 7248 12602 7<br />
totalt<br />
* Innvandrere defineres her som førstegenerasjonsinnvandrere og personer født i Norge av to utenlandsfødte foreldre<br />
3.1.1.3 Søkning<br />
Totalt antall søkere og antall primærsøkere per studieplass i NOM-opptaket<br />
Tabell 1.9 viser utvikling i søkertall i NOM-opptaket i perioden 2005-<strong>2008</strong>. <strong>UMB</strong> hadde i <strong>2008</strong> 4607<br />
søkere totalt, hvorav 3489 kvalifiserte, en økning i antall kvalifiserte søkere på 13,9 % (426 søkere) fra 2007.<br />
<strong>UMB</strong> hadde også en økning i antall førsteprioritetssøkere på ca. 3,9 % fra 2007 (tabell 1.10). Det ble sendt ut<br />
ca 200 flere tilbud, og ca 100 flere studenter begynte på studier høsten <strong>2008</strong>. Dette er en utvikling som<br />
peker i ønsket retning.<br />
Tabell 1.9 Utvikling i søkertall i NOM-opptaket i perioden 2005-<strong>2008</strong><br />
(Kilde: Opptaksrapporten <strong>2008</strong>-2009 [5])<br />
2005 2006 2007 <strong>2008</strong><br />
Antall søkere totalt 3093 3581 4096 4607<br />
Antall kvalifiserte totalt 2345 2736 3063 3489<br />
Antall 1. prioriteter 806 1076 1139 1184<br />
Antall kvalifiserte 1. prioriteter 604 788 880 879<br />
Antall tilbud 835 990 898 1083<br />
Antall Ja-svar 578 733 650 751<br />
Antall møtt 494 635 546 639*<br />
* Antall møtt pr 30/9-08<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 32
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Andel studieprogram med venteliste i NOM-opptaket<br />
Tabell 1.10 viser den faglige fordelingen av studenter som møtte opp ved NOM-opptaket (nasjonal<br />
samordning av opptak til grunnstudier) i 2004-<strong>2008</strong>. Ideelt sett burde alle studieprogram på <strong>UMB</strong> ha<br />
venteliste. Det er ikke tilfellet. Flere program fikk etter eget ønske økt sin opptaksramme, men det har<br />
ikke ført til en forventet økning i antall møtte studenter. Det er ikke tilfredsstillende at mange program<br />
ikke har klart å fylle den rammen Universitetsstyret satte.<br />
Det var 12 studieprogram som hadde venteliste i <strong>2008</strong>. Det er tilsvarende antall studieprogram som i<br />
2007. Det tilsvarer 40 % av studieprogrammene som ble tilbudt i <strong>2008</strong>. Det er i hovedsak<br />
studieprogram med opptakskrav generell studiekompetanse som har hatt venteliste.<br />
Bachelorprogrammet i bioteknologi har ikke lenger venteliste, slik det hadde i 2007. Det er fortsatt 3 av<br />
i alt 7 studieprogram innen teknologi som har venteliste. (Kilde: Opptaksrapporten <strong>2008</strong>-2009 [5])<br />
Antall førsteprioritetssøkere i NOM-opptaket (Kilde: Opptaksrapporten <strong>2008</strong>-2009 [5])<br />
Ni ulike studier hadde en økning på over 20% i antall førsteprioritetssøkere i NOM-opptaket. Flere av<br />
teknologistudiene hadde en økning i antall førsteprioritetssøkere i forhold til 2007. Det var<br />
bachelorprogrammet i geomatikk som hadde størst økning, fra 6 førsteprioritetssøkere i 2007 til 15 i<br />
<strong>2008</strong> . I tillegg har flere av de stabile studieprogrammene, som bachelorprogrammene i<br />
utviklingsstudier, økonomi og administrasjon, biologi og landskapsingeniør, fortsatt en økning i antall<br />
førsteprioritetssøkere fra 2007. Totalt viste 15 studier en oppgang i antall førsteprioritetssøkere i NOMopptaket.<br />
Det er likevel ikke bra at et betydelig antall program (13) har en nedgang i førsteprioritetssøkere,<br />
hvorav 7 med over 20%.<br />
Antall søkere til 2-årige norske masterprogram og høyere årstrinn<br />
I tabell 1.11 ser man at antallet søkere til 2-årige norske masterprogram og høyere årstrinn gikk noe ned<br />
(5 %) fra 2007 (569) til <strong>2008</strong> (541). Rammen for 2-årige norske masterprogram var 330. Høyere<br />
årstrinn til de 5-årige masterne er ikke inkludert i denne rammen.<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 33
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Tabell 1.10 Faglig fordeling av studenter som møtte opp, NOM-opptaket 2004-<strong>2008</strong>.<br />
(Kilde: Opptaksrapporten <strong>2008</strong>-2009 [5])<br />
2004 2005** 2006 2007 <strong>2008</strong><br />
Studieprogram<br />
Ramme/<br />
møtt<br />
Ramme/<br />
møtt<br />
Ramme/<br />
møtt<br />
Ramme/<br />
møtt<br />
Ramme/<br />
møtt<br />
1-årige program<br />
1-årig grunnstudium 40/38 90/108 30/31 35/37<br />
Frie realfag 30/36 20/24 15/25 15/12* 15/18<br />
3-årige bachelorprogram<br />
Akvakultur 20/11* 10/3* 10/6* 10/10 15/1*<br />
Bioteknologi 35/47 30/30 40/45 35/39 35/30*<br />
Landskapsingeniør 20/26 20/21 20/18<br />
Husdyrvitenskap 45/52 40/23* 25/33 30/28 30/19*<br />
Skogfag 25/21* 13/9* 10/2* 10/8* 15/7*<br />
Fornybar energi 20/21<br />
Biologi<br />
(tidl. del av naturvitenskapelige fag NV)<br />
20/12* 20/23<br />
15/11 15/8 10/15<br />
Kjemi (tidl. del av NV) 10/3* 15/10*<br />
Matematiske realfag (tidl. del av NV) 10/7* 15/7*<br />
Miljø og naturressurser 20/21 20/10* 10/11 10/17 15/17<br />
Økologi og naturforvaltning 50/51 35/29* 30/30 30/24* 30/21*<br />
Plantevitenskap 30/25* 25/9* 10/9 10/17 15/13*<br />
Matvitenskap 40/42 25/14* 20/17* 20/17* 25/24<br />
Geomatikk 15/15 15/12* 10/10 10/6* 15/24<br />
Økonomi og administrasjon 40/65 65/63 40/47 40/36 Totalt<br />
Samfunnsøkonomi (tidl. Økonomi og<br />
ressursforvaltning) 30/40 35/31* 20/26 20/20<br />
100/<br />
(77+22)<br />
Utviklingsstudier 40/39 40/41 35/44 40/36<br />
5-årige masterprogram<br />
Landskapsarkitektur 40/40 40/50 40/37 40/46 40/45<br />
By- og regionplanlegging 25/30 20/21 15/13* 15/18 15/17<br />
Eiendomsfag 20/17* 25/28 25/25 25/27<br />
Teknologi- Byggeteknikk og arkitektur 20/21 28/23*<br />
(total<br />
65/90)<br />
35<br />
(total<br />
75/96)<br />
26<br />
(total<br />
90/104)<br />
20<br />
Teknologi- Maskin, prosess og produktutvikling 5/4 3/2 15 15 27<br />
Teknologi- Industriell økonomi 20/19 20 17 18<br />
Teknologi – Miljøfysikk og fornybar energi 10/5 5/5 13 20 26<br />
Teknologi – Vann og miljøteknikk 5/4 4/5 5 10 10<br />
Teknologi- Geomatikk (tidl. inkl Anvendt<br />
informatikk) 10/3* 4/1* 2 7 og 1 3<br />
Teknologi- Kjemi og bioteknologi 20/11* 20/22<br />
Lærerutdanning i naturvitenskapelige fag 15/8* 15/16 15/8* 15/9*<br />
* markerer studier der det er 10 % færre studenter enn rammen, ** Realfagskravet ble innført i 2005.<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 34
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Antall søkere til engelske masterprogram<br />
Norad’s programme for Master studies (NOMA)-plasser<br />
- Det var totalt 98 søkere til disse 11 studieplassene<br />
- 72 % menn og 28 % kvinner (7 kvinner fikk tilbud)<br />
- Aldersgruppen: 38 % av søkerne er 26-30 år, 28 % er 23-25 år<br />
- Det var kun søkere fra 3 land som kunne søke på disse studieplassene, Etiopia (35 søkere), Uganda<br />
(30 søkere) og Malawi (31 søkere).<br />
Internasjonale søkere<br />
Med internasjonale søkere menes søkere som ikke kommer fra eller har bostedsadresse i Norden. Det<br />
inkluderer både søkere til kvoteplasser og selvfinansierte søkere.<br />
Fakta for <strong>2008</strong>:<br />
- Det var 562 internasjonale søkere til engelske masterprogram<br />
- 29 % kvinner og 71 % menn<br />
- Søkerne kom fra 60 ulike land, med flest søkere fra Etiopia (i hovedsak kvotestipendene), de tre<br />
neste landene var Nepal, Kamerun og Nigeria. USA hadde for første gang flere enn 10 søkere.<br />
Norske søkere<br />
Med norske søkere menes søkere som har norsk eller nordisk statsborgerskap og søkere som har en<br />
eller annen form for oppholdstillatelse i Norge. Antallet kvalifiserte norske søkere har gått kraftig opp<br />
(ca 38 %) fra 2007 (159) til <strong>2008</strong> (219).<br />
Tabell 1.11 Oversikt over antall søkere ved <strong>UMB</strong> i perioden 2004-<strong>2008</strong>.<br />
(Kilde: : Årsrapport om studiekvalitet 2007 [3] og Opptaksrapporten <strong>2008</strong>-2009 [5])<br />
År 2004<br />
Søkere<br />
2005<br />
Søkere<br />
2006<br />
Søkere<br />
2007<br />
Søkere<br />
<strong>2008</strong><br />
Søkere<br />
Søkere<br />
/kval. /kval. /kval. /kval. /kval.<br />
Totalt antall søkere gjennom<br />
NOM-opptaket<br />
2807<br />
/2203<br />
3093<br />
/2345<br />
3581<br />
/2736<br />
4096<br />
/3063<br />
4607<br />
/3489<br />
Søkere til 2-årige norske MScprogram<br />
og høyere årstrinn<br />
- -<br />
621/ - 672/ 569 640/541<br />
Søkere til<br />
engelske<br />
NOMA-plasser - - 664/ -<br />
14 plasser<br />
187/ -<br />
11 plasser<br />
/98<br />
11 plasser<br />
masterprogram<br />
Internasjonale søkere - - 702 / -<br />
77 land<br />
598 / -<br />
68 land<br />
562/ -<br />
60 land<br />
Norske søkere - - 137 357 196*/219<br />
/ - /159<br />
Søkere til PPU Heltid 33 48 47/47<br />
Deltid 39 64 31/ 31<br />
* Antall 1. prioritet søkere<br />
Antall søkere til PPU<br />
I <strong>2008</strong> var det første gang flere heltids- enn deltidssøker til praktisk pedagogisk utdanning (PPU) (se<br />
tabell 1.13).<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 35
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Tiltak for økt søkning til studier med realfagskrav (ny) (Kilde: Rapport og planer <strong>2008</strong>-2009 [7])<br />
<strong>UMB</strong> har et stort og målrettet fokus på, og setter inn tiltak for, å øke søkningen til studier med<br />
realfagskrav. Eksempler på tiltak i <strong>2008</strong>:<br />
- ”Forskerfabrikken” i naturfagene for elever i 5.-7. klasse<br />
- Skoletjenesten hvor klasser inviteres til <strong>UMB</strong> og representanter fra <strong>UMB</strong> besøker skolene<br />
- Ungforsk – et samarbeid med Akershus og Østfold fylkeskommuner som trakk 3000 elever<br />
over to dager (det er første gang Østfold var viet en egen dag)<br />
- Forskningsdagene<br />
- Realfag i regionen (prosjekt ved Høgskolen i Østfold hvor også <strong>UMB</strong> deltar)<br />
- Det arbeides med etablering av et Vitensenter – ”Liv Levende”, som skal vise levende realfag ved <strong>UMB</strong><br />
- Innenfor fylkeskommunen ses det på et samarbeid som tar for seg hele skoleløpet, inkludert<br />
realfagene.<br />
- Enkelte spesielt motiverte elever fra videregående skole, har fått anledning til å følge<br />
undervisningen i grunnemner innenfor realfag (fortrinnsvis i matematikk og kjemi), for<br />
deretter å avlegge eksamen.<br />
- Ettårig grunnstudium – for studenter som ikke fyller særkrav ved opptak<br />
- Oppsøkende virksomhet overfor ungdomsskoler i Oslo og Akershusregionen.<br />
3.1.1.4 Opptak<br />
Opptak gjennom NOM (Kilde: Opptaksrapporten <strong>2008</strong>-2009 [5])<br />
Det ble i <strong>2008</strong> gitt 1108 tilbud og av disse møtte 649 (se tabell 1.10 s. 32 ). Rammen var på 680 og er ikke<br />
fylt.<br />
Bortsett fra en studieretning under de 5-årige teknologiprogrammer, er det tre bachelorprogram og ett<br />
5-årig masterprogram som har under 10 studenter i år. Det er bachelorprogrammene i skogfag,<br />
akvakultur og matematiske realfag. Av de 5-årige masterprogrammene er det studieretningen i<br />
geomatikk og masterprogrammet lærerutdanning i naturvitenskapelig fag (LUN) som har under 10<br />
studenter. Av 30 studieprogrammer var det 15 studieprogram som bortimot hadde fylt rammene sine. I<br />
2007 var det 16 studieprogram som hadde fått fylt rammene sine.<br />
Ca 64% av de som fikk et studietilbud ved norske masterprogram og høyere årstrinn i <strong>2008</strong> møtte opp.<br />
Det var flest studenter (over 20) på Økonomi og administrasjon, , Folkehelsevitenskap, Naturforvaltning,<br />
Matvitenskap, Bioteknologi og Husdyrvitenskap.<br />
Potensialet her er stort, og de som får tilbud kan for eksempel følges tettere opp med brev fra<br />
studieveilederne.<br />
93,2 % av årets studenter er i aldersgruppen 18 til 30 år, hvorav 71 % av studentene er i aldergruppen<br />
19 til 22 år. Tilsvarende aldergruppe fra Statistisk sentralbyrå er inndelt som 15 til 30 år.<br />
Det var totalt 371 kvinner og 268 menn som ble tatt opp via det samordna opptaket i <strong>2008</strong>.<br />
Internasjonale søkere til bachelorprogrammet i utviklingsstudier er ikke tatt med i disse tallene. 54,3 %<br />
av studentene kommer fra fylkene Oslo, Akershus og Østfold. Internasjonale søkere til<br />
bachelorprogrammet i utviklingsstudier er ikke tatt med i disse tallene.<br />
Når det gjelder fylkes- og kjønnsfordelingen (Figur 1.2), er det flere kvinner enn menn. Det var totalt 208 kvinner<br />
og 122 menn. Som ved NOM-opptaket er også her fylkene Østfold, Akershus og Oslo best representert.<br />
Figur 1.2 viser fylkes- og kjønnsfordelingen til studentene som ble tatt opp via det samordna opptaket i<br />
<strong>2008</strong>. 54,3 % av studentene kommer fra fylkene Oslo, Akershus og Østfold.<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 36
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
120<br />
Antall møtt-studenter<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
Kvinner<br />
Menn<br />
20<br />
0<br />
Østfold<br />
Akershus<br />
Oslo<br />
Hedmark<br />
Oppland<br />
Buskerud<br />
Vestfold<br />
Telemark<br />
Aust-Agder<br />
Vest-Agder<br />
Rogaland<br />
Hordaland<br />
Sogn og Fjordane<br />
Møre og Romsdal<br />
Sør Trøndelag<br />
Nord Trøndelag<br />
Nordland<br />
Troms<br />
Finnmark<br />
Svalbard<br />
Figur 1.2 Fordeling på fylke og kjønn i NOM-opptaket <strong>2008</strong>, oppmøtte studenter. (Kilde: Opptaksrapporten <strong>2008</strong>-2009 [5])<br />
Vurderinger rundt oppmøtetall til studier<br />
Ved å se på studieprogrammene og oppmøtetall over 5 år (tabell 1.1) er det positivt at studier som<br />
bachelorprogrammene innen landskapsingeniør, utviklingsstudier, økonomi og administrasjon, samt 1-<br />
årig grunnstudium og de 5-årige masterprogrammene innen landskapsarkitektur og byggeteknikk og<br />
arkitektur fortsatt er stabile og fyller rammene sine i stor grad (tabell 1.10).<br />
Videre er det meget positivt at bachelorprogrammene innen biologi, miljø og naturressurser,<br />
matvitenskap og geomatikk og masterprogrammet i kjemi og bioteknologi viser noe økning i studenter i<br />
de siste 1-2 årene.<br />
I <strong>2008</strong> møtte også flere studenter på 1-årig Grunnstudium, Frie realfag, Kjemi, økonomiprogrammene og<br />
de fleste andre av teknologiprogrammene. Det var færre studenter på Husdyrvitenskap og akvakultur i<br />
<strong>2008</strong> i forhold til året før. Det var færre også på Bioteknologi, Økologi og naturforvaltning, Plantevitenskap og<br />
Utviklingsstudier.<br />
Våropptaket bidro til å fylle noen ledige studieplasser. Dette opptaket har et stort potensial og burde<br />
vært utnyttet bedre til rekruttering av nye studenter. I 2007 tok vi opp 27 studenter og i <strong>2008</strong> 36<br />
studenter. Dersom våropptaket ikke bidrar tilfredsstillende til å fylle opp ledige studieplasser, bør det<br />
vurderes å bruke opptaksressursene på instituttene og i studieadministrasjonen på en annen måte som<br />
vil sikre bedre rekruttering til <strong>UMB</strong>s 2-årige masterprogram.<br />
Opptak til engelske masterprogram<br />
Opptak til engelske masterprogram gjelder opptak til Norad's programme for Master Studies (NOMA)-<br />
plasser, kvoteplasser, selvfinansierte plasser med både internasjonale og norske søkere.<br />
Den totale rammen for engelske masterprogram er 140, da rammene for Plant Science og Computational<br />
Biology er inkludert i rammene til norske masterprogram. Møtt-tallet for internasjonale og norske<br />
studenter er totalt på 143. Opptaket er tilfredsstillende, og rammen satt av Universitetsstyret er fylt.<br />
NOMA-plasser<br />
Ved <strong>UMB</strong> er det to institutter som har NOMA-finansierte program; Noragric og IØR.<br />
Det er kun masterprogrammet innen Development and Natural Resource Economics (DNRE) som<br />
har opptak av NOMA-plasser via <strong>UMB</strong>. Det gjaldt 11 studieplasser.<br />
Internasjonale<br />
I <strong>2008</strong> fikk 138 tilbud hvorav 67 møtte, en liten økning fra tidligere år (tabell 1.12).<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 37
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Norske<br />
I <strong>2008</strong> fikk 124 tilbud hvorav 73 møtte, noe som er tilbake på et 2006-nivå (tabell 1.12).<br />
Agroecology har i <strong>2008</strong> startet et samarbeidsprosjekt med Frankrike mot en felles grad, slik at flere av<br />
årets ”norske” søkere er resultat av dette samarbeidet.<br />
Opptak til Praktisk pedagogisk utdanning (PPU)<br />
Studiedirektøren registrerer at dette programmet ikke fyller rammen. <strong>UMB</strong> har i 2009 fått 10 nye<br />
fullfinansierte studieplasser til PPU,<br />
og med behov for kvalifiserte lektorer på <strong>UMB</strong>s fagområder må <strong>UMB</strong> sørge for bedre søkning til dette<br />
programmet gjennom enda mer systematiske rekrutteringstiltak.<br />
Opptak av gjestestudenter/privatister og enkeltemnestudenter<br />
<strong>UMB</strong> etablerte våren <strong>2008</strong> en privatistordning på lik linje med andre universiteter i Norge.<br />
Privatistordningen ble ikke brukt aktivt for studieåret <strong>2008</strong>/2009, da studieledelsen valgte å ta opp<br />
søkerne på enkeltemner i stedet.<br />
Det er gitt tilbud til et betydelig større antall (64) enkeltemnestudenter enn den rammen<br />
Universitetsstyret satte (30). Det skyldes stor søkning, og det faktum at <strong>UMB</strong> i <strong>2008</strong> har hatt ledig<br />
kapasitet fordi rammen på andre program ikke er fylt.<br />
Opptak til enkeltemner gir positivt renommé for <strong>UMB</strong> blant søkere og bidrar til å fylle ledig kapasitet<br />
på emner.<br />
Tabell 1.12. Oversikt over opptak av studenter ved <strong>UMB</strong> i perioden 2004-<strong>2008</strong>.<br />
(Kilde: : Årsrapport om studiekvalitet 2007 [3] og Opptaksrapporten <strong>2008</strong>-2009 [5])<br />
År 2004<br />
Tilbud<br />
2005<br />
Tilbud<br />
2006<br />
Tilbud<br />
2007<br />
Tilbud<br />
Opptak<br />
/møtte /møtte /møtte /møtte<br />
Opptak av studenter gjennom 897 835 990 898<br />
NOM<br />
/555 /494 /635 /546<br />
Opptak til 2-årige norske MScprogram<br />
- - 369 418<br />
og høyere årstrinn<br />
/234 /290<br />
Opptak til NOMA-plasser - - - 11<br />
engelske<br />
/11<br />
masterprogram<br />
Internasjonale - - 102 134<br />
/38 /64<br />
Norske - - 129 82<br />
/72 /56<br />
Opptak av<br />
gjestestudenter/privatister<br />
80<br />
(42 avtaler,<br />
38 utenom)<br />
90<br />
(65 avtaler<br />
25 utenom)<br />
<strong>2008</strong><br />
Tilbud<br />
/møtte<br />
1108<br />
/649<br />
419<br />
/260<br />
11<br />
/11<br />
138<br />
/67<br />
124<br />
/73<br />
250/203<br />
Opptak av<br />
127 62 74/56<br />
enkeltemnestudenter<br />
/98 /50<br />
Opptak til Heltid 33/18 33/16 31/19<br />
PPU<br />
Deltid 39/25 46/22 47/28<br />
Totalt antall<br />
semesterregistrerte studenter 2635 2784 2947 2937 3158<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 38
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Om ikke teller privatister og enkeltemnestudenter og de ca 200 som fortsetter fra bachelor til master,<br />
begynte ca 900 studenter ved <strong>UMB</strong> i <strong>2008</strong>.<br />
Totalt antall semesterregistrerte studenter<br />
Per 19.11.<strong>2008</strong> hadde <strong>UMB</strong> 3158 registrerte studenter. <strong>UMB</strong> har nådd sitt mål om 3000 studenter<br />
under utdanning innen utgangen av <strong>2008</strong>.<br />
3.1.1.5 Faglig nivå ved opptak<br />
Konkurransepoeng, snitt i NOM-opptaket<br />
Tabell 1.13 viser maks, minimum og snitt konkurransepoengsummer for møtt-studentene ved de ulike<br />
studieprogrammene.<br />
Tabell 1.13 Konkurransepoeng (snitt) for ulike studieprogrammer (NOM-opptaket) 2005-2007.<br />
(Kilder: Årsrapport om studiekvalitet 2007 [3] og Opptaksrapporten <strong>2008</strong>-2009 [5])<br />
Studieprogram Snitt i 2005 Snitt i 2006 Snitt i 2007 Snitt i <strong>2008</strong><br />
1-årig grunnstudium 49,6 48,0 56,9 55,6<br />
Frie realfag 58,0 54,4 56,5 57,2<br />
Master<br />
Kjemi nytt i 2007 nytt i 2007 58,6 53,5<br />
Landskapsarkitektur 59,0 56,9 58,0 57,9<br />
Miljøfysikk og fornybar energi 50,4 52,8 57,8 59,0<br />
Fornybar energi nytt i <strong>2008</strong> nytt i <strong>2008</strong> nytt i <strong>2008</strong> 55,1<br />
Byggeteknikk og arkitektur 53,0 56,1 57,5 56,9<br />
Vann- og miljøteknikk 41,4 51,7 57,4 51,7<br />
Maskin, prosess og produktutvikling 48,8 51,0 50,3 50,9<br />
Industriell økonomi 51,7 54,3 55,2 56,2<br />
Geomatikk, master - * 49,2 61,0<br />
LUN 51,3 55,4 54,7 52,6<br />
By- og regionplanlegging (tidl. Arealplanlegging) 54,9 51,6 51,9 51,0<br />
Eiendomsfag 50,9 48,3 46,2 45,3<br />
Bachelor<br />
Skogfag (tidl. Skog, miljø og industri) 53,3 64,2 57,3 56,7<br />
Biologi nytt i 2007 nytt i 2007 57,1 52,7<br />
Anvendt informatikk - * 55,3 ?<br />
Kjemi og bioteknologi nytt i 2007 nytt i 2007 54,5 57,4<br />
Matematiske realfag nytt i 2007 nytt i 2007 54,3 54,8<br />
Plantevitenskap 49,5 53,7 54,2 58,0<br />
Økonomi og administrasjon 44,2 50,3 53,9 50,5<br />
Akvakultur 53,9 48,3 53,6 51,2<br />
Økologi og naturforvaltning 54,8 56,1 52,9 52,5<br />
Miljø- og naturressurser 51,0 56,8 52,8 53,2<br />
Bioteknologi 52,6 52,9 52,5 51,2<br />
Matvitenskap 51,7 53,0 52,3 50,6<br />
Utviklingsstudier 50,8 48,5 51,6 49,4<br />
Husdyrvitenskap (tidl. Husdyrfag) 52,7 52,6 51,6 52,7<br />
Landskapsingeniør - 50,7 51,0 51,5<br />
Geomatikk, bachelor 50,4 40,3 49,4 51,7<br />
Samfunnsøkonomi (tidl. ØR) 45,9 48,7 47,5 51,4<br />
* Geomatikk og anvendt informatikk var et studieprogram med én student i 2006: 69,0 poeng.<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 39
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
De 3 studieprogrammene med høyest snitt er de 5-årige masterprogrammene i geomatikk og<br />
miljøfysikk og fornybar energi, samt bachleorprogrammet i plantevitenskap. 5-årig master i geomatikk<br />
og bachelorprogrammet i plantevitenskap var begge åpne studium og fikk ikke fylt rammene sine i<br />
<strong>2008</strong>. Studieprogrammene med lavest snitt er bachelorprogrammene i økonomi og administrasjon og<br />
utviklingsstudier og det 5-årige masterprogrammet i eiendomsfag. Disse studiene hadde likevel<br />
ventelister.<br />
Studentene som blir tatt opp til <strong>UMB</strong>s studier har tilfredsstillende konkurransepoeng.<br />
Matematisk og realfaglig bakgrunn til grunnstudiestudenter<br />
Ble ikke undersøkt i 2007 og <strong>2008</strong>.<br />
Antall realkompetansesøkere<br />
2005: 16 2007: 15<br />
2006: 16 <strong>2008</strong>: 30 (7 tilbud, 6 takket ja)<br />
(Kilde:SA/ Opptakskontoret)<br />
<strong>UMB</strong> har over tid hatt få realkompetansesøkere, men i <strong>2008</strong> var det en dobling av antallet<br />
realkompetansesøkere.<br />
Andel studenter fra 1-årig grunnstudium som fortsetter ved <strong>UMB</strong> (ulike program)<br />
Av de 38 grunnstudiestudenter som ble tatt opp høst 2007, går fortsatt 10 studenter (26,3%) på <strong>UMB</strong> i<br />
<strong>2008</strong>. Av disse går fire på 5-årige masterutdanninger, fire på bachelorutdanninger, en på 2-årig realfag<br />
og en fortsatt på grunnstudiet. Andel studenter fra 1-årig grunnstudium som fortsetter ved <strong>UMB</strong> i <strong>2008</strong><br />
har hatt en stor nedgang fra tidligere år (50% i 2006 og 56% i 2007).<br />
Andel studenter fra bachelorprogram som fortsetter på masterprogram ved <strong>UMB</strong> (Kilde: FS)<br />
Tabell 1.14 viser antall studenter som har påbegynt en bachelorgrad ved <strong>UMB</strong><br />
og som fortsatte på et masterprogram ved <strong>UMB</strong> i <strong>2008</strong>.<br />
NIFU-STEP har nylig laget en rapport om bachelorgraden fra universitetet: ”Bachelorgraden fra<br />
universitet - en selvstendig grad, eller delmål i et lengre utdanningsløp?”. Den er basert på data fra de<br />
fire breddeuniversitetene, universitetene i Oslo, Bergen og Tromsø, samt NTNU. Der konkluderes det<br />
med at tre av fire med bachelorgrad fortsetter med videre studier, de fleste på heltid. 7% av<br />
kandidatene var i deltidsutdanning. Bachelorkandidater har høye studiemål; 80% har mastergrad (68%)<br />
eller PhD (13%) som høyeste utdanningsmål. 15% av kandidatene oppgir som høyeste utdanningsmål<br />
”ingen grad ut over bachelorgraden” (Kilde: NIFU-STEP rapport 7/2009) [8].<br />
Karaktersnitt i tidligere studier, nye masterstudenter<br />
Ble ikke undersøkt i 2007 og <strong>2008</strong>.<br />
Innpasning av studiepoeng fra andre studiesteder<br />
Ble ikke undersøkt i 2007 og <strong>2008</strong>.<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 40
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Tabell 1.14 Antall studenter som har påbegynt en bachelorgrad ved <strong>UMB</strong> og som fortsatte på et<br />
masterprogram ved <strong>UMB</strong> i <strong>2008</strong> (Kilde: FS)<br />
Antallet som har<br />
påbegynt en<br />
bachelorgrad ved<br />
<strong>UMB</strong><br />
Antallet som har<br />
påbegynt en<br />
bachelorgrad ved<br />
<strong>UMB</strong><br />
Fortsatte på masterprogrammet<br />
(i <strong>2008</strong>)<br />
1 EM-ABG 1 M-IØ<br />
4 M-AE 6 M-KB<br />
4 M-BIAS 7 M-KJEMI<br />
11 M-BIOL 8 M-LA<br />
9 M-BIOTEK 4 M-LUN<br />
3 M-BYREG 13 M-MAT<br />
3 M-DNRE 6 M-MB<br />
5 M-DS 5 M-MINA<br />
5 M-ECON 1 M-MPP<br />
2 M-EI 1 M-MR<br />
3 M-EIE 23 M-NF<br />
5 M-EUTV 13 M-PV<br />
1 M-FOL-DEL 6 M-SF<br />
2 M-FT 2 M-UN<br />
4 M-GEOM 14 M-ØA<br />
26 M-HV 6 M-ØKOLOGI<br />
6 M-IES 3 M-AA<br />
213 Totalt<br />
Fortsatte på masterprogrammet<br />
(i <strong>2008</strong>)<br />
3.1.1.6 Studiemotivasjon<br />
Viktige grunner til å velge <strong>UMB</strong> som studiested (Kilde: Evaluering av informasjon fra <strong>UMB</strong> 2007 [9])<br />
Dette ble ikke undersøkt i <strong>2008</strong>, men i evalueringen av informasjon fra <strong>UMB</strong> i 2007 ble de nye<br />
studentene bedt om å kommentere hvorfor de hadde valgt <strong>UMB</strong> framfor de andre<br />
utdanningsinstitusjonene (åpent kommentarfelt). Her scoret følgende faktorer høyt:<br />
- Faglig innhold i studiene<br />
- Lite studiested<br />
- Kort avstand til hjemmet<br />
- Det sosiale miljøet<br />
- Nærhet til Oslo<br />
Dette overensstemmer med at i studentmassen var det flest studenter fra de nærmeste fylkene;<br />
Akershus, Oslo og Østfold (figur 1.1).<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 41
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
3.1.2 Oppnådde resultater og fremtidige utfordringer<br />
Oppnådd resultater:<br />
• Målet om 3000 studenter i <strong>2008</strong> er nådd<br />
• Fortsatt god kjønnsbalanse (flere kvinner enn menn)<br />
• Kvaliteten på studentene var jevnt god<br />
• Flere internasjonale søkere til <strong>UMB</strong>s program og enkeltemner<br />
• Utvidet satsning for økt søkning til studier med realfagskrav<br />
Fremtidige utfordringer:<br />
• Øke rekrutteringen til alle studier<br />
• Styrke rekrutteringen fra land og regioner med få søkere<br />
• Styrke rekrutteringen til de to-årige mastergrader og høyere årstrinn<br />
• Bedre rutinene for oppfølging av 1.prioritets søkere og de som får tilbud om studieplass<br />
• Bedre utnyttelsen av våropptaket<br />
• Øke andelen av studenter fra 1-årig grunnstudium som fortsetter ved <strong>UMB</strong><br />
• Flere lukkede studier (med venteliste) ved <strong>UMB</strong><br />
• Øke antallet søkere til PPU pga økt antall plasser<br />
• Utrede bruken og innføre betinget opptak høsten 2010<br />
• <strong>UMB</strong> bør promotere sine studieprogrammer som spesielt miljørettede (”grønne”) der det er<br />
aktuelt<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 42
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
3.2 Kvalitetsområde 2: Styring<br />
3.2.1 Vurdering av utført arbeid og datagrunnlag<br />
3.2.1.1 Strategier og planer for kvalitet<br />
<strong>UMB</strong>s mål og strategiske planer for studiekvalitet<br />
<strong>UMB</strong>s kvalitetsmål for utdanningsvirksomheten inngår i:<br />
- Strategisk plan 2005-<strong>2008</strong><br />
- Utdanningsstrategi for <strong>UMB</strong> 2005-2010<br />
- Internasjonal strategi for <strong>UMB</strong> 2006-2010<br />
- Strategi for studentlivet på <strong>UMB</strong> 2006-2010<br />
- <strong>UMB</strong> Rapport og planer 2007-<strong>2008</strong><br />
Etiske retningslinjer (ny)(Kilde: Rapport og planer <strong>2008</strong>-2009 [7])<br />
<strong>UMB</strong> har utarbeidet etiske retningslinjer i <strong>2008</strong>. Dette dokumentet er resultat av en bredt anlagt prosess<br />
i organisasjonen og beskriver en rekke prinsipper og verdier som må være sentrale i en etisk refleksjon.<br />
På et overordnet nivå er disse knyttet til:<br />
• forskning og forskningsetikk<br />
• arbeids- og læringsmiljø<br />
• forvaltning og forretning<br />
Etiske retningslinjer og verdigrunnlag handler om hvordan <strong>UMB</strong> skal fremstå og håndtere<br />
relasjonene til samfunnet, politikere og myndigheter, studenter, samarbeidsparter og potensielle<br />
allianser nasjonalt og internasjonalt.<br />
3.2.1.2 Belønning av kvalitet<br />
<strong>UMB</strong>s priser for kvalitet eller kvalitetsarbeid<br />
Utdanningsprisen blir utdelt annet hvert år og ble derfor ikke utdelt i <strong>2008</strong>.<br />
Masteroppgaveprisen 2007 ble tildelt Joakim Flathaug Ramberg fra Institutt for matematiske realfag og<br />
teknologi (IMT) for oppgaven "Vindpåvirket avsetting og redistribuering av snø på tak - en evaluering<br />
av snølaststandarden NS-EN 1991-3”. Prisbeløpet var 10000,- NOK. For utfyllende kommentarer, se<br />
Appendix 2a) side 115.<br />
Studentenes pris for beste foreleser for vårsemesteret <strong>2008</strong> gikk til førsteamanuensis Arne Grimenes fra<br />
IMT med emnet FYS112 Mekanikk og termofysikk. Høstsemesterets pris for beste foreleser ble tildelt<br />
professor Helge Holo fra Institutt for kjemi, bioteknologi og matvitenskap (IKBM) med emnet<br />
MVI322 Patogene mikroorganismer. For utfyllende kommentarer, se Appendix 2b) side 116.<br />
Insentiver for kvalitet i budsjetteringssystem<br />
Budsjetteringsmodellen er basert på produksjon av antall studiepoeng og antall publikasjoner.<br />
Det er et resultatmål for <strong>UMB</strong> at det i 2009 skal innføres internfinansiering av 400-emner.<br />
Strategiske midler<br />
Instituttene får hvert år tildelt midler til strategiske satsinger. Instituttene redegjør for hva de har brukt<br />
disse midlene til ved den årlige styringsdialogen med ledelsen. Tabell 2.1 viser <strong>UMB</strong>s strategiske<br />
satsninger i <strong>2008</strong>.<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 43
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Tabell 2.1 <strong>UMB</strong>s strategiske satsninger i <strong>2008</strong>.<br />
(Kilde: <strong>UMB</strong> Årsplan 2009: Vedlegg 3 - Beregningsteknisk dokumentasjon ØA)[10]<br />
Strategi <strong>2008</strong> Institutt Kontinuitet<br />
Ny bachelor i fornybar energi INA ny<br />
Vitenskapelig assistent, Helsesatsningen IHA ny<br />
Bioklimasenter IPM ny<br />
Etikk innen forskningen IPM videreført 100% fra 2007<br />
Administrasjon av grunnstudiet IPM videreført 100% fra 2007<br />
Forskuttering av resultatuttelling for nye<br />
Noragric videreført 100% fra 2007<br />
studieplasser<br />
Nytt masterprogram i eiendomsutvikling ILP videreført 50% fra 2007<br />
Ny master i folkehelsevitenskap IPM videreført 50% fra 2007<br />
Skogforsk-avtalen INA avsluttet <strong>2008</strong><br />
Stipendiat innen Trippelalliansen IPM avsluttet <strong>2008</strong><br />
Nytt masterprogram i teknologi,<br />
IKBM avsluttet <strong>2008</strong><br />
studieretning kjemi og bioteknologi<br />
Forskuttering av resultatuttelling<br />
for nye studieplasser<br />
IMT avsluttet <strong>2008</strong><br />
Administrerende direktørs strategiske midler gikk i <strong>2008</strong> blant annet til:<br />
- Studentseminar på SEM-gjestegård<br />
- Studentenes kopi- og print ordning<br />
- Hvorfor det <strong>UMB</strong>?<br />
Rektors strategiske midler gikk i <strong>2008</strong> blant annet til:<br />
- Støtte til innføringsemnet MATH111 – Kalkulus 1<br />
- Støtte til emnene NATF 250/251 – sentrale oppgaver i forvaltningen av utmarksresurser 1<br />
(Kilde: ØA)<br />
3.2.1.3 Undervisningsmeritter ved tilsetting og forfremmelse<br />
Vektlegging av undervisning i tilsetting og forfremmelse<br />
<strong>UMB</strong> har ikke et porteføljesystem som dokumenterer ansattes pedagogiske kompetanse,<br />
undervisningsinnsats og pedagogisk utviklingsarbeid. Ved ansettelser vurderes vedkommendes<br />
kvalifikasjoner opp mot utlysningsteksten.<br />
3.2.1.4 Kvalitetsstyring gjennom styringssløyfa<br />
Integrering av studiekvalitet i styringssløyfa<br />
Følgende deler av styringssløyfa har studiekvalitet integrert:<br />
Instituttenes årsrapporter <strong>2008</strong>, instituttenes årsplaner <strong>2008</strong>, styringsdialoger med instituttene <strong>2008</strong> (se<br />
spørsmålene i appendix 2c s. 116) og <strong>UMB</strong>s årsplan og årsrapport. Andre enheters årsrapporter og<br />
årsplaner er ikke kartlagt.<br />
Oppfølging av årsrapport om studiekvalitet<br />
Oppfølging av Årsrapport om studiekvalitet 2007 er beskrevet i del 1 i denne rapporten.<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 44
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
3.2.1.5 Kvalitetssikringssystemet (KSU)<br />
Godkjenningsstatus for KSU<br />
<strong>UMB</strong>s kvalitetssikringssystem for utdanningsvirksomheten (KSU) ble godkjent av NOKUT 18.3.2004.<br />
Implementeringsgrad<br />
Implementeringsgrad ble ikke beregnet for <strong>2008</strong> da KSU er under omorganisering og forenkling.<br />
Videreutvikling av KSU<br />
Kvalitetssikringssystemet er under revisjon med vekt på forenkling, og arbeidet vil i de neste årene ses i<br />
sammenheng med samorganisering med NVH og utviklingen av det nye universitetet. Flere rutiner har<br />
vært utviklet de siste fire årene eller er under utvikling. Arbeidet med oppdatering og forenkling ble<br />
påbegynt i 2007, men det ble gjort lite på beskrivelsen av systemet (på weben) i <strong>2008</strong>. En oppdatering<br />
av studiekvalitetssikringssidene på weben vil bli prioritert i 2009. <strong>2008</strong>s Årsrapport om studiekvalitet har<br />
blitt gjort mindre repeterende og er forhåpentlig derfor mer lesevennlig. Den er forsøkt å gjøres ennå<br />
mer analytisk, det sistnevnte er noe NOKUT oppfordrer rapportene til å være. I tillegg er årsrapporten<br />
om studiekvalitet gjort mer tilgjengelig på engelsk i ”Summing up <strong>2008</strong>” (Kapittel 2.3).<br />
Videre bør det utvikles bedre maler for rapportering (årlig til KSU og for avvik) og publisering av<br />
offisielle rapporter på <strong>UMB</strong>-weben.<br />
<strong>UMB</strong> er også oppmerksom på NOKUTs reviderte ”Kriteriegrunnlag for evaluering av universiteters og<br />
høgskolerskvalitetssikringssystem for utdanningsvirksomheten”,vedtatt av NOKUTs styre 17. desember <strong>2008</strong>.<br />
3.2.1.6 Studentmedvirkning i kvalitetssikringssystemet<br />
Grad av studentmedvirkning<br />
Foruten den daglige og uformelle kontakten mellom student og lærer/veileder, har <strong>UMB</strong> følgende faste<br />
kanaler for studentmedvirkning:<br />
- Toppmøtet med ledelsen hver måned<br />
- Representasjon i alle formelle organer/utvalg<br />
- Leder av studentstyret deltar på rektors ukentlige møte med instituttlederne<br />
- Ukentlige møter mellom studiedirektør og nestleder i Studentstyret<br />
- Forum for Doctoral students at <strong>UMB</strong> (FODOS - Doktorgradsstudentenes<br />
interesseorganisasjon ) har møter med ledelsen to ganger i året<br />
- Studentene deltar på prorektors møte med UU-lederne<br />
- Studentene deltar på Forum for studiesaker (månedlige møter mellom Studieavdelingen og<br />
studieadministrasjonen på instituttene)<br />
- FODOS deltar på Forum for PhD-saker (møter 4-5 ganger i året mellom Studieavdelingen og<br />
PhD-kontaktpersoner på instituttene)<br />
Det var ingen rapporterte avvik for <strong>2008</strong>. Det anses at studentene har stor grad av medvirkning.<br />
3.2.1.7 Ekstern medvirkning i kvalitetssikringssystemet<br />
Grad av ekstern medvirkning<br />
Foruten den uformelle kontakten mellom universitetets ansatte og eksterne aktører, har <strong>UMB</strong> følgende<br />
faste kanaler for ekstern medvirkning:<br />
- Sensorordningen (eksterne sensorer)<br />
- Eksterne programevalueringer (se punkt 3.3 under kvalitetsområde 3): Den eksterne<br />
evalueringskomiteen er på <strong>UMB</strong> en uke. Én hel dag settes av til konferanse med et brukerpanel.<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 45
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Brukerpanelet består av representanter fra den relevante næring. Tema for konferansen er<br />
<strong>UMB</strong>-kandidatenes kvalifikasjoner i forhold til arbeidslivet og studieprogrammenes relevans i<br />
lys av ulike samfunnsbehov<br />
3.2.1.8 Personalplan<br />
Kompetanseutvikling (tidligere Bruk av langsiktige personalplaner på institutt- og institusjonsnivå)<br />
(Kilde: Rapport og planer <strong>2008</strong>-2009 [7])<br />
<strong>UMB</strong> har som styringsparameter å vedta et langsiktig program for kompetanseutvikling i alle<br />
stillingsgrupper. Aktivitetene rundt kompetanseutvikling ved <strong>UMB</strong> har i <strong>2008</strong> konsentrert seg om<br />
lederopplæring, saksbehandleropplæring, kompetanseoppbygging innen tverrkulturelle<br />
problemstillinger, og utarbeiding og implementering av rutiner og verktøy for handtering av vanskelige<br />
personalsaker. Indirekte vil dette kunne påvirke studiekvaliteten i en positiv retning.<br />
Rekrutteringspolitikk (ny) (Kilde: Rapport og planer <strong>2008</strong>-2009 [7])<br />
Utarbeiding av en rekrutteringspolitikk er påbegynt i <strong>2008</strong> og en har konsentrert seg om å analysere<br />
rekrutteringsbehov iht. pensjonering i årene framover. Kartlegging av <strong>UMB</strong>s kompetanse og<br />
kompetansebehov er under planlegging og er en viktig faktor i vurdering av <strong>UMB</strong>s rekrutteringsbehov<br />
og rekrutteringspolitikk.<br />
3.2.1.9 Miljøstyring<br />
(Kilde: Felles miljødokument–Miljøstrategi for <strong>UMB</strong> [11] og Rapport og planer <strong>2008</strong>-2009 [7])<br />
I Felles miljødokument – Miljøstrategi for <strong>UMB</strong> (sist endret juni 2006) er visjonen:<br />
<strong>UMB</strong>s virksomhet skal være miljøvennlig. Dette skal gjenspeiles og dokumenteres i drift, forskning,<br />
undervisning og etterutdanning. <strong>UMB</strong> skal medvirke til, og være en pådriver for, bærekraftig utvikling. <strong>UMB</strong><br />
skal være forbilde og inspirator for andre universiteter og høgskoler når det gjelder miljøsatsing.<br />
Videre i <strong>UMB</strong>s miljødokument er følgende utsagn relevante for studiekvalitet:<br />
Overordnede mål<br />
- Hensyn til det ytre miljø integreres i styringssløyfen.<br />
- Miljøhensyn integreres i drift av virksomheten. Det forventes og legges opp til at ansatte og studenter<br />
strekker seg etter å handle miljøriktig.<br />
- Bærekraftig utvikling fremmes gjennom forskning, utdanning og etterutdanning. Det vil bidra til å<br />
styrke menneskers evne til å forstå og løse miljø- og utviklingsproblemer.<br />
<strong>UMB</strong> skal<br />
- Skape miljøbevissthet blant ansatte og studenter gjennom informasjon om den enkeltes miljøpåvirkning<br />
og gjennom veiledning i miljøriktig adferd.<br />
- Styrke tverrfaglig studietilbud i miljørelaterte emner for kandidat- og etterutdanning.<br />
- Legge til rette for at ansatte og studenter velger miljøvennlig transport til og fra Campus.<br />
Videre sier virksomhetsmål 4.4: <strong>UMB</strong> skal ha et verdibevarende vedlikehold som ivaretar eiendomsmassen,<br />
kulturhistoriske hensyn og <strong>UMB</strong>s miljøstrategi.<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 46
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Status på miljøsertifisering<br />
<strong>UMB</strong> ble miljøsertifisert i 2003 etter NS-EN ISO-14001 standard.<br />
Evaluering av <strong>UMB</strong>s miljøpolitikk, miljøstatus og tiltak (Kilde: <strong>UMB</strong> Rapport og planer <strong>2008</strong>-2009 [7])<br />
<strong>UMB</strong> har også i <strong>2008</strong> latt miljøhensyn legge føringer for prioriterte tiltak. Det er utført omfattende<br />
rehabilitering av vann- og avløpsanlegg også i <strong>2008</strong>. <strong>UMB</strong> har god kontroll og oversikt over vann- og<br />
energiforbruk og bruker dette aktivt i drifting av bygningsmassen.<br />
<strong>UMB</strong>s miljøpolitikk er ikke blitt evaluert utover ISO-sertifiseringen.<br />
3.2.1.10 Styringsinformasjonssystem<br />
Status på styringsinformasjonssystem og støttesystemer (Kilder: SA, ØA, POA, Dokumenttjenesten, DSA)<br />
Følgende sentrale styringsinformasjonssystemer er innført ved <strong>UMB</strong> de siste årene:<br />
Felles studentsystem (FS): Database for registrering og oppfølging av studenter (1997)<br />
ePhorte: Elektronisk saksbehandling og arkivsystem (2003)<br />
Agresso: Elektronisk system for økonomi og reiseregninger (1994).<br />
Mange og nye fasiliteter tatt i bruk etter hvert.<br />
Paga: Lønns- og personaldatasystem (2004). I 2009 tas i bruk web-portal på Paga.<br />
Lydia: System for forvaltning, drift, vedlikehold og utvikling av eiendommer og bygninger (1997)<br />
Følgende viktige støttesystemer er innført ved <strong>UMB</strong> de siste årene:<br />
Questback: online system for evalueringer og oppfølging av respondenter (2004)<br />
gpUntis: Timeplansystem (2000-<strong>2008</strong>). Nytt timeplansystem (TimeEdit) innføres i 2009.<br />
Fronter: Læringsplatform (for alle i 2006)<br />
Evaluering av styringsinformasjonssystem og støttesystemer (Kilde: SA)<br />
Det gjennomføres ingen systematisk evaluering av styrings- og støttesystemene i henhold til<br />
studiekvalitet, men følgende overordnede faktorer påvirker innføring og valg av disse:<br />
- Styringssystemene må tilfredsstille krav fra myndigheter og organer slik at <strong>UMB</strong> driver sin<br />
virksomhet i henhold til lover og regler og dermed kan opprettholde sin universitetsstatus<br />
- Utvalget av systemer begrenses ofte av kravene som stilles, det er for eksempel ikke noe<br />
alternativ til FS<br />
- For støttesystemene finnes det ofte flere alternativer, og systemene byttes ut ved behov<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 47
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
3.2.2 Oppnådde resultater og fremtidige utfordringer<br />
Oppnådde resultater<br />
• <strong>UMB</strong> har utarbeidet etiske retningslinjer<br />
• <strong>UMB</strong> har påbegynt arbeidet med en rekrutteringspolitikk og et langsiktig program for<br />
kompetanseutvikling<br />
• <strong>UMB</strong> arbeider kontinuerlig med å forbedre og forenkle kvalitetssikringssystemet<br />
Fremtidige utfordringer<br />
• Å implementere etiske retningslinjer i organisasjonen og å bevisstgjøre medarbeidere til å opptre<br />
og handle i samsvar med disse<br />
• Utvikle bedre maler for rapportering (årlig til KSU og for avvik) og publisering av offisielle<br />
rapporter på <strong>UMB</strong>-weben<br />
• Å bedre insentivene for samarbeid på tvers av instituttene om emner/program<br />
• <strong>UMB</strong> har ingen politikk for undervisningsmeritter ved tilsetting eller forfremmelse.<br />
Det bør utvikles et porteføljesystem som dokumenterer ansattes pedagogiske kompetanse,<br />
undervisningsinnsats og pedagogisk utviklingsarbeid<br />
Fra 2007:<br />
• Markedsføre universitetets priser for kvalitetsarbeid bedre slik at oppslutningen øker ytterligere<br />
• <strong>UMB</strong> har foreløpig ingen helhetlig sentral politikk for bruken av langsiktige personalplaner<br />
• Styrke kontakten med arbeidsgivere og samfunnsaktører for å øke relevansen på studiene<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 48
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
3.3 Kvalitetsområde 3: Utdanningstilbudet<br />
3.3.1 Vurdering av utført arbeid og datagrunnlag<br />
3.3.1.1 Forskrifter<br />
Status på forskriftene (Kilder: SA)<br />
<strong>UMB</strong>s forskrifter og retningslinjer på området utdanning har i <strong>2008</strong> vært gjenstand for justeringer, både<br />
i tråd med interne innspill/ønsker og med nasjonale føringer. Endringene er som følger:<br />
<strong>UMB</strong>s opptaksforskrift<br />
Fristen for søknad om opptak til enkeltemner ble endret fra henholdsvis 10. august og 10. januar til 1.<br />
juni og 1. desember. Det vil si samme søknadsfrist som for masterprogrammene. Vedtak fattet av SN<br />
1. april <strong>2008</strong>.<br />
<strong>UMB</strong>s studieforskrift<br />
Justeringer i studieårets inndeling, i oppsatt juniblokk, tidspunktet for blokkeksamen og semesterslutt,<br />
ble tilrådd av SN 12. februar <strong>2008</strong>. Rektor innvilget endringen på fullmakt 14. februar <strong>2008</strong>.<br />
Endringer i fristene for oppmelding/avmelding ble vedtatt av SN 12. februar <strong>2008</strong>.<br />
Kravet til at en 60 studiepoengs masteroppgave skal ha et spesialpensum på 5-, 10- eller 15 studiepoeng<br />
ble tatt inn som en egen setning i de utfyllende bestemmelsene. Vedtak fattet av SN 1. april <strong>2008</strong>.<br />
Et spesialpensum skal som en hovedregel være på 300-nivå, unntaksvis på 200-nivå. Eksamen i<br />
spesialpensumet skal avlegges samtidig med, eller i nær tilknytning til, den muntlige drøftingen av<br />
masteroppgaven. Vedtak fattet av SN 1. april <strong>2008</strong>.<br />
Et eventuelt samarbeid om masteroppgaven skal utdypes i kontrakten for masteroppgaven, og det skal i<br />
kontrakten fremgå hvilke rettigheter den enkelte student har dersom samarbeidet opphører underveis.<br />
Vedtak fattet av SN 1. april <strong>2008</strong>.<br />
Maksimum 4 studenter kan samarbeide om en oppgave innenfor frie emner. Vedtatt av SN 14. oktober<br />
<strong>2008</strong>.<br />
Retningslinjer for akseptabelt etterslep i antall studiepoeng pr. semester skal utarbeides av det enkelte<br />
undervisningsutvalg. Vedtak fattet av SN 14. oktober <strong>2008</strong>.<br />
<strong>UMB</strong>s eksamensforskrift<br />
Ordlyden under omtalen av frist for sensurering og klage på karakter, i emner med langsgående<br />
vurdering, ble justert av SN henholdsvis 1. april og 20. mai <strong>2008</strong>.<br />
En presisering og klargjøring i ordlyden vedrørende langsgående vurderinger ble vedtatt av SN 1. april<br />
<strong>2008</strong>. Omtalen av forlenget tid til hjemmeeksamen ble flyttet fra å være plassert under langsgående<br />
vurderinger, til å inngå i regelverkets øvrige omtale av forlenget eksamenstid.<br />
Under ordlyden som tar for seg diskusjonen av masteroppgaven, vedtok SN 1. april <strong>2008</strong> å føye til<br />
retningslinjer med hensyn på studenter som ikke møter til muntlig diskusjon, gjennomføring av<br />
diskusjonen i de tilfeller studenter skriver oppgave sammen, samt hensiktsmessigheten av å<br />
gjennomføre en muntlig diskusjon dersom masteroppgaven er bedømt til F (stryk).<br />
SN vedtok 1. april <strong>2008</strong>, å ta inn i de utfyllende bestemmelsene, en påminning om at oppmelding til<br />
fritt emne og oppmelding til utsatt eksamen/ny prøve skal foregå på Studentenes informasjons torg<br />
(SiT). For emner hvor utsatt sensurfrist er innvilget av universitetsstyret, iverksettes økonomiske sanksjoner fra<br />
og med første virkedag etter dato for utsatt sensurfrist. Vedtak fattet av SN 1. april <strong>2008</strong>. Hjelpemiddelkodene til<br />
eksamen ble revidert ved at følgende kode ble tatt inn: C3: alle typer kalkulatorer, spesifiserte andre hjelpemidler.<br />
Vedtak fattet av SN 1. april <strong>2008</strong>.<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 49
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
De utfyllende bestemmelsene til regelverket for klage på karakter ble justert, for å bevisstgjøre studenter /lærere<br />
om prosedyrene knyttet til klageadgang og aktuelle rutiner. Videre ble det vedtatt at karakterfastsetting etter bruk<br />
av flervalgstest ikke kan påklages. Vedtak fattet av SN 1. april <strong>2008</strong>.<br />
Fastsetting av henholdsvis innleveringsfristen og sensurfristen, der hvor avsluttende prøve har prøveformen<br />
selvstendig arbeid, ble vedtatt av SN 16. september <strong>2008</strong>.<br />
Forskrift om krav til mastergrad med utfyllende bestemmelser<br />
SN ble den 16. januar <strong>2008</strong> orientert om at gradsbetegnelsen for <strong>UMB</strong>s 5-årig integrert lærerutdanning<br />
er: Master i Realfag (Lektor), [fordypning med emnegruppe(r)] Vedtatt av rektor på fullmakt<br />
17. desember 2007.<br />
Retningslinjer for behandling av fusk og forsøk på fusk til eksamen og prøve<br />
Presisering og justeringer i enkelte punkter i retningslinjenes ordlyd, ble tilrådd av SN 14. oktober <strong>2008</strong>,<br />
for deretter å bli vedtatt av rektor på fullmakt 17. oktober <strong>2008</strong>.<br />
<strong>UMB</strong>s PhD-forskrift<br />
Forskriften for graden Philosophiae doctor (PhD) var gjenstand for et omfattende og tidkrevende<br />
revisjonsarbeid i <strong>2008</strong>. Selv om den nye PhD-forskriften ikke ble vedtatt av US før 5. mars 2009, med<br />
ikrafttredelse 1. april 2009, så ansees det mest hensiktmessig og riktig, med hensyn til når arbeidet ble<br />
utført, å rapportere forskriftsarbeidet i denne <strong>2008</strong>-rapporten. Studieavdelingen erfarte at det blant alle<br />
parter som forholder seg til denne forskriften, var usikkerhet omkring det faktiske innholdet i forskriften, og<br />
tolkningsforskjeller som har resultert i ulik praksis ved instituttene. I korthet resulterte revisjonen i en helt ny<br />
forskrift med et mer ”aktivt” og moderne språk, oppdaterte beskrivelser i forhold til rutiner og flere<br />
store og små endringer i reglementet. Eksempler på sistnevnte er et senket krav fra ”minimum B” til ”i<br />
snitt B” på emner med bokstavkarakter tatt i Norge, og at et kurs i forskningsetikk skal inngå i<br />
opplæringsdelen. For mer detaljer, se Appendix 3c.<br />
Forskriftsendringene var på høringsrunde hos instituttene, FODOS og Universitetsbiblioteket for<br />
miljø- og biovitenskap under oktober <strong>2008</strong> og behandling i SN var 13. november og i FON 12.<br />
november og 11. desember <strong>2008</strong>.<br />
Veiledning om bedømmelse av PhD-graden ved <strong>UMB</strong><br />
Mot slutten av <strong>2008</strong> fikk Studieavdelingen mange forespørsler omkring oppnevning av<br />
bedømmelseskomité, og om bedømmelseskomiteenes arbeid med å vurdere PhD-avhandlinger. En<br />
Veiledning om bedømmelse av PhD-graden ved <strong>UMB</strong> ble dermed utarbeidet, på basis av Universitets- og<br />
høyskolerådets (UHRs) ” Veiledning om bedømmelse av norske doktorgrader” (UHR 23.3.07), og i<br />
nøye sammenheng med den nye PhD-forskriften. Veiledningen ble tilrådd vedtatt av FON 27. januar<br />
2009, og vedtatt av US 5. mars 2009. For mer informasjon, se Appendix 3c.<br />
3.3.1.2 Utdanningssamarbeidet<br />
Status på utdanningssamarbeidet<br />
<strong>UMB</strong> samarbeider tett med en rekke andre institusjoner, og i <strong>2008</strong> har alle utdanningssamarbeidene<br />
som startet i 2007 blitt videreført. Målsetningen med alliansene er blant annet å sikre fremtidig<br />
rekruttering. Samarbeidsavtaler om utdanning gjør studietilbudet ved <strong>UMB</strong> mer attraktivt for<br />
studentene med tanke på fleksibilitet og økte muligheter for individuell tilpasning. Det er viktig å dra<br />
nytte av ressurser ved andre læresteder slik at tilbudet blir best mulig for studentene. Avtaler om<br />
utdanningssamarbeid kan også bidra til å gjøre <strong>UMB</strong> bedre kjent for potensielle søkere og styrke<br />
rekrutteringen.<br />
Oslofjord-alliansen ble inngått i desember 2007 og er en intensjonsavtale og samarbeidsavtale om<br />
utdanningssamarbeid mellom <strong>UMB</strong>, Høgskolen i Buskerud (HiBU), Høgskolen i Vestfold (HVE) og<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 50
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Høgskolen i Østfold (HiØ). Første satsningsområde i <strong>2008</strong> var ingeniørutdannelse på bachelor- og<br />
masternivå (”Teknologipiloten”). I <strong>2008</strong> har det blitt arbeidet med å synliggjøre de ulike tilbudene de ulike<br />
institusjonene har i dag som et alternativ til en spennende og fullverdig ingeniørutdanning. Her tas det<br />
sikte på felles opptak fra 2010. Høsten 2007 startet <strong>UMB</strong> også med språkopplæring i samarbeid med<br />
Høgskolen i Østfold, og det ble i <strong>2008</strong> jobbet med mulighetene for et utvidet og mer koordinert<br />
samarbeid innen disse og flere andre områder i Oslofjord-alliansen.<br />
Universitetsalliansen Oslo mellom <strong>UMB</strong>, Universitetet i Oslo (UiO), Høgskolen i Oslo (HiO) og<br />
Høgskolen i Akershus (HiA) fra 2007 er en samarbeidsavtale for styrking og profilering av<br />
hovedstadsområdet som forsknings- og utdanningsregion. Alliansen skal samordne sine synspunkter og<br />
opptre koordinert overfor statlig og kommunal sektor og privat næringsliv i regionen. Det er også et<br />
samarbeid om lærerutdanning og forskningsstrategiske saker.<br />
Oslo Renewable Energy and Environment Cluster (OREEC) Utdanningsforum ble dannet høsten 2007 og er et<br />
samarbeid der prorektor for utdanning ved <strong>UMB</strong> er leder. Arbeidet skal lede til større samarbeid i<br />
Østlandsregionen (åtte fylker) om utdanning innen energi og miljø.<br />
2-årig master i Folkehelsevitenskap er et samarbeid mellom <strong>UMB</strong> og HiO. Sentrale samarbeidspartnere<br />
ved HiO er Avdeling for helsefag, Avdeling for sykepleieutdanning, Avdeling for lærerutdanning og<br />
internasjonale studier. <strong>UMB</strong> og HiO samarbeider om undervisningen. Foreløpig får kandidatene<br />
vitnemål fra <strong>UMB</strong>, men på sikt vurderes tildeling av en felles grad.<br />
(Kilder: <strong>UMB</strong> Rapport og planer <strong>2008</strong>-2009 [7] og SA)<br />
3.3.1.3 Studieprogrammer<br />
<strong>UMB</strong>s tilbud av studieprogrammer<br />
Tabell 3.1 viser antall studieprogrammer ved <strong>UMB</strong> fra studieåret 2003-04 til studieåret 2009-10.<br />
Antall norske bachelorprogrammer har økt; i 2007-08 var antallet 15, og for 2009-10 er antallet 16.<br />
<strong>UMB</strong> tilbyr ett bachelorprogram på engelsk.<br />
Tabell 3.1 Antall studieprogrammer tilbudt ved <strong>UMB</strong> studieåret 2003-04-2009-10.<br />
(Kilde: Studiehåndboka <strong>2008</strong>/2009 [12] og SA)<br />
2003-04 2004-05 2005-06 2006-07 2007-08 <strong>2008</strong>-09 2009-10<br />
Bachelor<br />
12 13 12 13 15 16 16<br />
(norsk)<br />
Bachelor<br />
0 0 1 1 1 1 1<br />
(engelsk)<br />
2-årig master 19 19 20 19 18 19 18<br />
(norsk)<br />
2-årig master 7 8 6 7 8 11 13<br />
(engelsk)<br />
5-årig master 7 10 11 10 12 11 12<br />
Andre<br />
3 3 2 3 3 3 3<br />
programmer<br />
Totalt 48 53 52 53 57 61 63<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 51
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Antallet 2-årige norske masterprogram har ligget mellom 18-20 de siste årene, og i <strong>2008</strong> var antallet 18.<br />
Antallet 2-årige engelske masterprogram fortsetter å øke, fra 8 i 2006-07 til 11 for studieåret <strong>2008</strong>-09<br />
og til 13 i 2009-10.<br />
<strong>UMB</strong> tilbyr 12 5-årige mastere, inkludert 7 retninger innen Teknologi (siv.ing.). Andre programmer som<br />
tilbys er Frie realfag, PPU (Praktisk pedagogisk utdanning) og 1-årig grunnstudium.<br />
Det totale antallet studieprogrammer ved <strong>UMB</strong> økt noe hvert år, fra 53 i 2006 til 63 i 2009 (tabell 3.1).<br />
Tabell 3.2 viser klage på sensur ved <strong>UMB</strong> i perioden 2004-<strong>2008</strong>. Antallet klager har vært stigende siden 2006 og<br />
er nå tilbake på nivået fra 2004. Andelen som i perioden har fått bedre karakter ligger på 24-30 %, mens det er<br />
større variasjoner i andelen av de som forblir uendret, får dårligere karakter eller avvises.<br />
Tabell 3.2 Klage på sensur ved <strong>UMB</strong> 2004-<strong>2008</strong>. (Kilde: FS)<br />
2004 2005 2006 2007 <strong>2008</strong><br />
Antall klager på sensur 226 198 151 196 224<br />
Til gunst (bedre karakter) 71 48 38 58 67<br />
Til ugunst (dårligere karakter) eller avvist 147 79 16 10 14<br />
Uendret 0 62 89 119 140<br />
Ikke angitt 8 9 8 9 2<br />
Eksterne programevalueringer<br />
Alle <strong>UMB</strong>s studieprogrammer gjennomgår ekstern evaluering med jevne mellomrom (5-årig syklus). En<br />
internasjonal, ekstern komité evaluerer programmene, og resultatene brukes videre i instituttenes og<br />
<strong>UMB</strong>s kvalitetsarbeid. Mer informasjon om hver enkelt evaluering finnes i rapportene fra de eksterne<br />
evalueringskomiteene. Eksempler på oppfølgingsplaner for evalueringer i <strong>2008</strong> er å finne i Appendix,<br />
tabellene A1 (s. 118), A2 (s. 122) og A3 (s. 126).<br />
Av de fire planlagte programevalueringene i <strong>2008</strong> er en gjennomført <strong>2008</strong>/2009 (5-årig master i<br />
landskapsarkitektur, ILP) og en påbegynt i <strong>2008</strong> og vil gjennomføres 2009 (bachelor og master i<br />
husdyrvitenskap, IHA). De to andre er utsatt inntil videre, da det i 2009 skal gjennomføres en<br />
evaluering av nytten av eksterne programevalueringer.<br />
Oppfølging av programevalueringer fra 2007<br />
Universitetsstyret godkjente oppfølgingsplaner for 11 studieprogrammer ved IKBM (7), IPM (2) og<br />
IMT (2). For utfyllende kommentarer, se Appendix 3a)side 117.<br />
Vedtak: US 173/<strong>2008</strong> (30.10.<strong>2008</strong>)<br />
1. Universitetsstyret tar Institutt for matematiske realfag og teknologi (IMT) sin plan for oppfølging av<br />
ekstern programevaluering i 2007 til orientering<br />
2. Universitetsstyret tar Institutt for kjemi, bioteknologi og matvitenskap (IKBM) sin plan for<br />
oppfølging av ekstern programevaluering i 2007 til orientering<br />
3. Universitetsstyret tar til orientering at påpekninger fra programevalueringene i 2007 (IMT og IKBM) rettet<br />
mot<br />
Vedtak: US 195/<strong>2008</strong> (27.11.<strong>2008</strong>)<br />
1. Universitetsstyret tar Institutt for plante- og miljøvitenskap (IPM) sin plan for oppfølging av ekstern<br />
programevaluering av studieprogrammet Miljø- og naturressurser (MINA) i 2007 til orientering<br />
2. Universitetsstyret tar til orientering at påpekninger fra evalueringen av studieprogrammet MINA<br />
rettet mot <strong>UMB</strong> sentralt, oversendes administrerende direktør for videre oppfølging<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 52
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Studentenes evaluering av studieprogram<br />
Studentene gir løpende tilbakemeldinger i Undervisningsutvalgene ved instituttene. Studentene deltar<br />
også i eksterne programevalueringer (se punktet over) gjennom møter med den eksterne<br />
evalueringskomiteen. Bortsett fra under programevalueringene, innhenter ikke <strong>UMB</strong> systematiske<br />
tilbakemeldinger fra studentene på studieprogrammer. Kandidatene sitter på mye kunnskap og erfaring,<br />
og <strong>UMB</strong> kan få betydelig tilgang på informasjon ved å innføre intervjuer av kandidatene etter endt<br />
studieløp. Det vil i 2009 startes forberedende arbeid til en kandidatundersøkelse; en spørreundersøkelse<br />
som gjøres 1 og 5 år etter at kandidatene er ferdige, for å se om utdanningen svarer til kompetansekrav<br />
i arbeidslivet. Undersøkelsen vil gjennomføres i 2010.<br />
Eksterne programevalueringer har vist seg å være en meget god investering i studiekvalitet.<br />
Evalueringene har gitt mange gode innspill til utviklingsarbeidet ved instituttene. De har vist at<br />
studieprogrammene har mange gode kvaliteter. Evalueringene har også avdekket viktige<br />
forbedringsområder som <strong>UMB</strong> kan ta tak i de nærmeste årene. Det har vist seg at evaluering i<br />
femårssyklusen er for kort siden endringene, som det tar tid å implementere, må få virke før<br />
programmet evalueres på nytt. Det er Universitetsstyret som må ta stilling til om syklusen for eksterne<br />
programevalueringer eventuelt skal utvides. Det skal i 2009 startes opp en evaluering av alle eksterne<br />
evalueringer som er gjennomført i perioden 2003-<strong>2008</strong>. Denne vil også kunne gi svaret på flere<br />
forbedringspotensialer.<br />
Forskningsbasert undervisning<br />
Ikke vurdert i <strong>2008</strong><br />
Fleksibilitet og valgfrihet<br />
Studieårets inndeling ble gjennomgått og endret. <strong>UMB</strong> tilstreber å ha en inndeling av studieåret som<br />
imøtekommer intensjonen i kvalitetsreformen ved å tilrettelegge for både intensiv undervisning<br />
(blokker) og lengre undervisningsperioder (paralleller).<br />
Studentene har stor frihet når det gjelder antall valgfrie studiepoeng som inngår i utdanningsplanen.<br />
Dette varierer imidlertid mellom studieprogrammer.<br />
3.3.1.4 Emner<br />
Antall emner<br />
Tabell 3.3 viser emneporteføljens størrelse i antall emner og studiepoeng i studieårene 2002-03 til året<br />
<strong>2008</strong>. Emneporteføljen (uten frie emner og spesialpensum) økte jevnt fra 2002 til 2006. Fra 2005-06 til<br />
2006-07 var det en liten nedgang i antall emner, men dette økte til 2005-06-nivå igjen i <strong>2008</strong>. <strong>UMB</strong> har<br />
mange emner med få studenter, og dette er ressurskrevende.<br />
Tabell 3.3 Emneporteføljens størrelse i antall emner og studiepoeng i studieårene 2002-03-2007-08. Frie<br />
emner (oppgaver) er inkludert. (Kilder: FS og Årsrapport om studiekvalitet 2007 [3])<br />
2002-03 2003-04 2004-05 2005-06 2006-07 <strong>2008</strong><br />
Antall emner 515 579 617 751 738 825<br />
Antall<br />
studiepoeng<br />
totalt<br />
(532 uten<br />
frie emner)<br />
4852 6085 6715<br />
(4760 uten<br />
frie emner)<br />
(662 uten<br />
frie emner)<br />
7429<br />
(5749 uten<br />
frie emner)<br />
(608 uten<br />
frie emner)<br />
7519<br />
(5327 uten<br />
frie emner)<br />
(666 uten<br />
frie emner)<br />
8271<br />
(7341 uten<br />
frie emner)<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 53
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Antallet frie emner har også økt betydelig de siste årene, fra å ha vært under 100 i 2004-05 og 2005-06,<br />
til 130 i 2006-07 og 159 i <strong>2008</strong>.<br />
Figur 3.1a viser antallet for alle emner tilbudt i <strong>2008</strong>, på de ulike nivåene.<br />
Figur 3.1b viser antallet frie emner tilbudt i <strong>2008</strong>, på de ulike nivåene.<br />
Figur 3.1a Antallet for alle emner tilbudt i <strong>2008</strong> på de ulike nivåene.<br />
Figur 3.1b Antallet frie emner tilbudt i <strong>2008</strong> på de ulike nivåene.<br />
Emneevalueringer – ordinære emner<br />
Alle emner ble evaluert i <strong>2008</strong>. De evalueres etter hver undervisningsperiode (fem perioder i løpet av<br />
året). Evalueringene sendes ut til alle studenter som er oppmeldt til eksamen i emnet. Tidspunkt for<br />
utsending er rett etter at avmeldingsfristen for å gå opp til eksamen er gått ut. Evalueringene er<br />
elektroniske (Questback), og invitasjon til å delta sendes til studentene på deres offisielle e-postadresse<br />
(student.umb.no). Studentene har seks uker på seg til å svare. Oppfølging av resultatene skjer på<br />
instituttet. Instituttene redegjør for oppfølgingen av emneevalueringene på det årlige<br />
styringsdialogmøtet med universitetsledelsen. For spørsmålene i emneevalueringene, se Appendix 3a)<br />
side 117.<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 54
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Den eksterne komiteen som evaluerte 5-årig master i landskapsarkitektur i <strong>2008</strong>-09 merket seg det noe<br />
lavere enn snittet resultatet for noen av kursene, men påpekte at det var basert på en veldig lav<br />
svarprosent.<br />
Databasen fra 2007, som inneholder data fra alle emneevalueringene siden oppstart i 2002, brukes til å<br />
vise den historiske utvikling for emner, for institutt og for hele universitetet. Databasen har også gjort<br />
det mulig å hente ut data på web. Det er enighet om at antall spørsmål i emneevalueringene bør holdes<br />
på et minimum og inkludere bare relevante spørsmål. Studentene kan med stor fordel evaluere<br />
læringsutbyttet minst én gang midtveis i semesteret (midtsemesterevalueringer), men dette er opp til<br />
emneansvarlig.<br />
Emnestørrelse i studiepoeng<br />
Tabell 3.4 viser antall emner fordelt på nivå og størrelse i studiepoeng i <strong>2008</strong>. Frie emner er også<br />
inkludert. Tall fra 2007 og 2005 er vist for sammenligning. Antallet emner på 100- og 200-nivå økte<br />
mest i <strong>2008</strong>, og antallet emner totalt økte også. Dette er i motsatt retning enn det som er ønskelig for<br />
<strong>UMB</strong>.<br />
Tabell 3.4 Emnestørrelse i studiepoeng (sp) i <strong>2008</strong>. Antall emner på ulike nivå. Tall for 2005 og 2007 vist<br />
for sammenligning. (Kilde: FS)<br />
5<br />
sp<br />
10<br />
sp<br />
15<br />
sp<br />
20<br />
sp<br />
25<br />
sp<br />
30<br />
sp<br />
60<br />
sp<br />
Totalt i<br />
<strong>2008</strong><br />
Totalt i<br />
2007<br />
Totalt i<br />
2005<br />
100-nivå<br />
89 48 10 1 148 130 113<br />
200-nivå<br />
300-nivå<br />
(inkl. Frie)<br />
400-nivå<br />
(inkl. Frie)<br />
125 131 13 3 1 272 253 301<br />
80 137 41 6 2 2 1<br />
269 206<br />
(uten frie)<br />
62 15<br />
(uten frie)<br />
217<br />
(uten frie)<br />
26<br />
(uten frie)<br />
18 27 16 1<br />
Frie emner<br />
(oppgaver) 20 24 24 3 1 1 73 118 88<br />
Totalt i <strong>2008</strong> 312 343 80 11 2 3 1 751<br />
Totalt i 2007 292 306 71 12 2 24 15 722<br />
Totalt i 2005 299 311 92 12 1 19 11 745<br />
Obligatoriske aktiviteter (Kilde: Studiehåndboka <strong>2008</strong>/2009 [12])<br />
Antall emner med obligatoriske aktiviteter har endret seg lite i perioden 2004-2007, men økte med<br />
11,6 % (51 emner) fra 441 emner i 2007 til 492 emner i <strong>2008</strong>.<br />
Studieåret 2004-05: 427<br />
Studieåret 2005-06: 439<br />
Studieåret 2007-08: 441<br />
Studieåret <strong>2008</strong>-09: 492<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 55
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Antall som avlegger eksamen i et emne (Kilde: FS)<br />
Figur 3.2 viser fordeling av emner etter antall som har avlagt eksamen i emnet i <strong>2008</strong>. Det var mange<br />
små klasser (1-10 avlagte eksamener) på <strong>UMB</strong>. Særlig emner på 400-nivå hadde små klasser. Store<br />
klasser fantes først og fremst på 100-nivå, noen også på 200-nivå. Mønsteret var nokså likt som i<br />
perioden 2004-2007.<br />
Figur 3.2 Fordeling av emner etter antall som har avlagt eksamen i emnet i <strong>2008</strong>. Søylene er delt inn<br />
etter 100-, 200-, 300 og 400-nivå. (Kilde: FS)<br />
Årlig gjennomgang av emner<br />
Per 15. april hvert år går instituttene gjennom sin emneportefølje som ledd i arbeidet med kommende<br />
års studiehåndbok.<br />
Studentenes syn på arbeidsmengde i emnene(Kilde: Emneevalueringer [13], spørsmål 1, 3b side 129)<br />
Studentenes syn på arbeidsmengde i forhold til antall studiepoeng<br />
(1 er meget liten, 6 er meget stor):<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 56
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Snitt i 2006: 4,28<br />
Snitt i 2007: 4,23<br />
Snitt i <strong>2008</strong>: 4,24<br />
Omfang av etter- og videreutdanning (EVU)<br />
Senter for etter- og videreutdanning (SEVU) har hatt en svært positiv økning i antall deltakere på<br />
videreutdanningsemner fra 487 i 2007 til 564 i <strong>2008</strong> (tabell 3.5). Antall etter- og videreutdanningskurs<br />
(EVU-kurs) har de siste årene ligget på rundt 50, og var i <strong>2008</strong> 46. Det ble i <strong>2008</strong> opprettet kurs på to<br />
nye fagområder.<br />
Det er initiert to nye prosjekter innen kunnskapsformidling i forskning i <strong>2008</strong>.<br />
Tabell 3.5 Omfang for etter- og videreutdanningskurs (EVU-kurs) ved <strong>UMB</strong> i perioden 2005-<strong>2008</strong>.<br />
(Kilde: Årsrapport om studiekvalitet 2007 [3] og siste kolonne )<br />
Antall År 2005 2006 2007 <strong>2008</strong> Kilde:<br />
Antallet deltakere på<br />
DBH [4] og SEVU<br />
etterutdanningskurs 621 485 967 970<br />
Antall deltakere på<br />
videreutdanningsemner 487 564 SEVU<br />
Antall EVU-kurs<br />
47 54 54 46<br />
Rapport og planer<br />
<strong>2008</strong>-2009 [7]<br />
Antall nye kurs (nettbasert) - 5 (1) 5 (1) 6 (1) Rapport og planer<br />
<strong>2008</strong>-2009<br />
Antall vitenskapelig ansatte<br />
med EVU-fagansvar - 24 34<br />
Rapport og planer<br />
<strong>2008</strong>-2009<br />
Antall heltidsekvivalenter 78 91 88 77 Rapport og planer<br />
<strong>2008</strong>-2009<br />
Evalueringer – EVU kurs (Kilde: SEVU)<br />
Alle EVU-kurs som ble gjennomført i <strong>2008</strong> ble evaluert. De aller fleste ble evaluert både etter hver<br />
kursssamling og etter kursavslutning. Tilbakemeldingene er jevnt over svært gode. SEVU har rutiner<br />
for å sikre at eventuelle avvik som avdekkes i evalueringene, blir tatt opp med kursansvarlig og rettet<br />
opp.<br />
Faglig innhold i emnene<br />
Tabell 3.6 viser resultater i snitt for alle emneevalueringer på faglig innhold i emnene i perioden 2002-<br />
<strong>2008</strong>. Studentenes vurderinger er gjort etter skalaen 1 = helt uenig, 6 = helt enig hvis ikke annet er<br />
nevnt. For alle spørsmål viser studentene en økende tilfredshet over tid.<br />
Når det gjelder faglig innhold i emnene, har det siden 2002 vært en økning i studentenes tilfredshet<br />
innen alle områder, men det har ikke blitt en mindre grad av overlappende stoff med andre emner<br />
under perioden 2002-<strong>2008</strong>. Det bør være et mål å minske mengden overlappende stoff i emnene ved<br />
bedre samarbeid mellom faglærere og institutter.<br />
Se også punkt 7.2 Internasjonal benchmarking av faglig nivå i studiene (<strong>UMB</strong>).<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 57
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Tabell 3.6 Resultater i emneevalueringer på faglig innehold i emnene i perioden 2002-<strong>2008</strong><br />
(Kilder: Årsrapport om studiekvalitet 2007 [3] og Emneevalueringer <strong>2008</strong> [13])<br />
Spørsmål<br />
Formulering År<br />
Snitt Snitt Snitt Snitt Snitt Snitt Snitt<br />
Skala 2002 2003 2004 2005 2006 2007 <strong>2008</strong><br />
25 Totalvurdering av<br />
emnene: Påstand- ’Alt i alt<br />
synes jeg emnet er godt’<br />
4,28 4,26 4,35 4,51 4,44 4,44 4,53<br />
2* I hvor stor grad emnene<br />
overlapper stoff fra<br />
andre emner ved <strong>UMB</strong><br />
(for skalasammenligning)<br />
14<br />
Tilfredshet med utvalget av<br />
faglige tema<br />
15 Studentenes tilfredshet med<br />
oppbygning og<br />
progresjon i emnet<br />
16 Tilfredshet med måten stoffet<br />
illustreres med praktiske og<br />
anvendte eksempler<br />
1=helt<br />
uenig,<br />
6=helt<br />
enig<br />
1 = i liten<br />
grad, 6 =<br />
i stor<br />
grad<br />
1=lite<br />
fornøyd,<br />
6=godt<br />
fornøyd<br />
1=lite<br />
fornøyd,<br />
6=godt<br />
fornøyd<br />
1=lite<br />
fornøyd,<br />
6=godt<br />
fornøyd<br />
- - - -<br />
2,62 2)<br />
(4,38)<br />
2,54 2)<br />
(4,46)<br />
2,57 2)<br />
(4,43)<br />
- - - - 4,50 4,50 4,62<br />
4,07 4,11 4,11 4,09 4,25 4,26 4,36<br />
- 4,03 4,11 4,16 4,25 4,30 4,40<br />
Snitt<br />
(ny) Faglig innehold 4,18 4,13 4,19 4,25 4,36 4,39 4,47<br />
2) for dette spørsmålet er lavere snitt bedre: 1 = i liten grad, 6 = i stor grad<br />
* Sp 2,10,12,13, 20 og 21 ble tatt ut av undersøkelsen fra høstparallellen <strong>2008</strong>,<br />
snittene her er altså bare basert på januarblokk, vårparallell og juniblokk <strong>2008</strong>.<br />
Undervisningsmetoder i emnene<br />
Tabell 3.7 viser resultater på studentenes vurdering av undervisningsmetoder i emnene. Det var<br />
selvfølgelig stor variasjon mellom emnene i hvor fornøyde studentene var med undervisningsmetodene,<br />
men totalt sett økte studentenes utbytte av forelesninger, ekskursjoner og innleveringer,<br />
prosjektoppgaver og semesteroppgaver og kollokvier og studentseminar. Videre vurderte studentene at<br />
det var større sammenheng mellom emnenes læringsmål og innhold i <strong>2008</strong>. Studentene hadde<br />
imidlertid mindre utbytte av feltkurs og utferder i <strong>2008</strong> i forhold til året før. Det var nedgang for<br />
vurdering av om emnet egnet seg til blokkundervisning. De to sistnevnte gjør at snittet for<br />
undervisningsmetoder holder seg på rundt 4,4.<br />
Se også punkt 7.2 Internasjonal benchmarking av faglig nivå i studiene (<strong>UMB</strong>)<br />
Undervisningen fra lærer<br />
Tabell 3.8 viser resultater i emneevalueringer på studentenes vurdering av lærer i emnene i perioden<br />
2002-<strong>2008</strong>.<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 58
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Tabell 3.7 Resultater på studentenes vurdering av undervisningsmetoder i emnene i perioden<br />
2002-<strong>2008</strong><br />
(Kilder: Årsrapport om studiekvalitet 2007 [3], Trivselsundersøkelsen <strong>2008</strong> [14] og Emneevalueringer <strong>2008</strong> [13])<br />
Formulering<br />
Vurdering av forelesningene<br />
3 Vurdering av sammenheng mellom<br />
emnenes læringsmål og innhold<br />
5<br />
6<br />
7<br />
8<br />
År<br />
Vurdering av hvor stort utbytte de hadde av<br />
forelesninger og gjesteforelesninger<br />
Vurdering av hvor stort utbytte de hadde av<br />
feltkurs, ekskursjoner og utferder<br />
Vurdering av hvor stort utbytte de hadde av<br />
øvinger og lab-arbeid<br />
Vurdering av hvor stort utbytte de hadde av<br />
innleveringer, prosjektoppgave,<br />
semesteroppgave og rapporter<br />
9 Vurdering av hvor stort utbytte de hadde av<br />
kollokvier og studentseminar<br />
11 Vurdering av om emnet egnet seg til<br />
blokkundervisning<br />
Snitt<br />
(ny) Undervisningsmetoder<br />
Skala<br />
1=svært<br />
misfornøyd,<br />
6=svært<br />
fornøyd<br />
1=i liten<br />
grad, 6=i<br />
stor grad<br />
1=lite<br />
utbytte,<br />
6=stort<br />
utbytte<br />
1=lite<br />
utbytte,<br />
6=stort<br />
utbytte<br />
1=lite<br />
utbytte,<br />
6=stort<br />
utbytte<br />
1=lite<br />
utbytte,<br />
6=stort<br />
utbytte<br />
1=lite<br />
utbytte,<br />
6=stort<br />
utbytte<br />
1=egnet seg<br />
dårlig, 6=<br />
egnet seg bra<br />
Snitt<br />
2004<br />
Snitt<br />
2005<br />
Snitt<br />
2006<br />
Snitt<br />
2007<br />
Snitt<br />
<strong>2008</strong><br />
- - - 4,20 4,23<br />
4,67 4,72 4,82<br />
4,02 4,16 4,13 4,24 4,34<br />
- -<br />
4,34 4,38 4,27<br />
4,45 4,51 4,47<br />
4,52 4,61 4,64<br />
4,25 4,17 4,28<br />
4,33 4,59 4,33<br />
4,38 4,43 4,42<br />
Spørsmål<br />
Trivsels<br />
unders.<br />
Tabell 3.8 Resultater i emneevalueringer på studentenes vurdering av lærer i emnene i<br />
perioden 2002-<strong>2008</strong>. (Kilder: Årsrapport om studiekvalitet 2007[3] og Emneevalueringer <strong>2008</strong> [13])<br />
Spørsmål<br />
Skala 2002 2003 2004 2005 2006<br />
Formulering<br />
År<br />
Snitt Snitt Snitt Snitt Snitt<br />
23 Tilfredshet med undervisningen til<br />
hovedlærer<br />
22 Tilfredshet med kommunikasjonen og<br />
dialogen med hovedlærer<br />
24 Tilfredshet med andre læreres og<br />
assistenters undervisning<br />
Snitt<br />
(ny)<br />
1=lite<br />
fornøyd,<br />
6=godt<br />
fornøyd<br />
1=lite<br />
fornøyd,<br />
6=godt<br />
fornøyd<br />
1=lite<br />
fornøyd,<br />
6=godt<br />
fornøyd<br />
Snitt<br />
2007<br />
Snitt<br />
<strong>2008</strong><br />
4,24 4,28 4,34 4,51 4,45 4,49 4,56<br />
4,22 4,33 4,37 4,41 4,46 4,49 4,60<br />
- - - - 4,44 4,41 4,43<br />
Lærertilfredshet 4,23 4,31 4,36 4,46 4,45 4,46 4,53<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 59
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Studentenes tilfredshet med undervisningen til hovedlærer har økt jevnt siden 2002 med til sammen<br />
over 0,3 poeng til 4,56. Tilfredsheten med andre læreres og assistenters undervisning holder seg rundt<br />
4,43 som var <strong>2008</strong>-resultatet. Tilfredsheten med kommunikasjonen og dialogen med hovedlærer har<br />
økt jevnt siden 2002 med til sammen nesten 0,4 poeng til 4,60. Når man ser på et snitt for<br />
lærertilfredshet (med alle 3 parametere) ser man en liten økning fra 2006 til <strong>2008</strong> på 0,8 poeng.<br />
Det må bemerkes at oppfølgingen av emneevalueringene skjer på instituttene, hvor resultatene fra ett<br />
og ett emne blir vurdert. De forannevnte resultatene er kun en totalvurdering gjort av alle studenter, og<br />
det vil være store variasjoner mellom emner. Også andre faktorer spiller inn her, som studentenes evne<br />
til kritisk vurdering, studentenes forventninger til undervisningen, representativitet i utvalget<br />
(svarprosenten varierer fra 20 til 60) og så videre.<br />
Det bør være et mål for <strong>UMB</strong> å starte med intern evaluering av hele program via spørreundersøkelser,<br />
både underveis og ved avslutning av programmet.<br />
3.3.1.5 Livslang læring<br />
SEVU bidrar til livslang læring (ny)<br />
Ved å:<br />
- tilby EVU-kurs for tidligere uteksaminerte kandidater fra NLH/<strong>UMB</strong><br />
- tilby EVU-kurs for andre målgrupper og enkeltpersoner fra arbeids- og samfunnsliv<br />
- ta opp studenter på bakgrunn av realkompetansevurdering der det er mulig<br />
- bidra til prosjekter innen kunnskapsformidling i forskningsprosjekter<br />
Kompetanser for livslang læring<br />
Anbefalinger fra de eksterne komiteene som evaluerte <strong>UMB</strong> studieprogrammer i 2007 var:<br />
- Alle studenter bør lære seg å tenke kritisk og å løse komplekse og multidisiplinære problemer<br />
selvstendig eller i grupper<br />
- Alle studenter bør tilegne seg kunnskap og erfaring i hvordan forberede og gi skriftlige og<br />
muntlige presentasjoner av teknisk informasjon og vitenskapelige resultater til eksperter<br />
innenfor fagfeltet, så vel som til et mer generelt publikum<br />
- Alle studenter bør lære å tolke rådende forskningslitteratur korrekt<br />
- Studentene bør tilegne seg kunnskap og erfaring i prosjektplanlegging<br />
Anbefalinger fra programevalueringer i 2007 er viktige tilbakemeldinger som bekreftes av en<br />
undersøkelse om høyere utdanning og arbeidsmarked i Norge og Europa (NIFU STEP rapport<br />
6/<strong>2008</strong>). Her ble det funnet at det norske utvalget av studenter i mindre grad enn studenter fra andre<br />
land hadde kompetanse i muntlige presentasjoner. Nitten ulike typer kompetanse ble undersøkt, og det<br />
norske utvalget lå lavere enn gjennomsnittet også når det gjaldt evne til analytisk tenkning.<br />
Studentenes vurdering av livslang læring (Kilde: Emneevalueringer<strong>2008</strong> [13])<br />
Studentenes vurdering av hvorvidt de ble stimulert til kritisk tenkning i undervisningen<br />
(spørsmål 9, 3b) side 129) (1 = i liten grad, 6 = i stor grad):<br />
Snitt i 2006: 3,91<br />
Snitt i 2007: 3,90<br />
Snitt i <strong>2008</strong>: 4,33<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 60
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Studentenes vurdering av hvorvidt de ble stimulert til egenaktivitet i undervisningen<br />
(spørsmål 10, 3b side 129) (1 = i liten grad, 6 = i stor grad):<br />
Snitt i 2006: 4,04<br />
Snitt i 2007: 4,05<br />
Snitt i <strong>2008</strong>: 4,33<br />
For begge disse to punkter ser vi en stor oppgang på ca 0,4 og 0,3 poeng respektive, noe som er bra<br />
siden snittet for livslang læring har ligget noe lavt i forhold til mange andre områder.<br />
3.3.1.6 Kontakt med arbeidslivet i studiene<br />
Vurdering av kontakt med arbeidslivet innenfor og utenfor studiene<br />
Kandidatundersøkelser:<br />
Noen institutt gjennomfører kandidatundersøkelser på eget initiativ. Det vil i 2009 gjennomføres en<br />
egen kandidatundersøkelse for <strong>UMB</strong>.<br />
Eksterne programevalueringer:<br />
Se punkt 7.2 Internasjonal benchmarking av faglig nivå i studiene (<strong>UMB</strong>)<br />
Karrieredagen ved <strong>UMB</strong> <strong>2008</strong>(Kilde: POA)<br />
Se punkt 4.9 Studentveiledning.<br />
Doktorgradsutdanningen: (Kilde: Doktorgradssurvey 2007, NIFU STEP)<br />
Resultater fra en undersøkelse gjort av NIFU STEP 2 viste at mens fire av ti doktorgradskandidater ved<br />
<strong>UMB</strong> sa seg helt eller delvis enige i utsagnet ’Jeg fikk erfaring med å samarbeide med næringslivet i<br />
doktorgradsperioden’, gjaldt dette bare én av ti ved UiO og UiT.<br />
Vurderinger fra 2007<br />
De eksterne komiteene som evaluerte studieprogrammer i 2007 anbefalte sterkt å styrke kontakten med<br />
arbeidslivet. Dette vil kunne gi studentene en bedre forståelse av fagområdet og motivere dem til videre<br />
studier. Det vil også kunne gi dem relevant og praktisk erfaring som de vil kunne dra nytte av når de<br />
senere skal ut i arbeidslivet. Kontakten med arbeidsgivere er også viktig for lærernes faglige utvikling og<br />
kompetansebygging. Kontakt med arbeidsgivere kan blant annet etableres ved å inngå formelle avtaler<br />
om praksisopphold i industri og bedrifter, øke bruken av eksterne forelesere eller innføre<br />
prosjektarbeid i samarbeid med arbeidsgivere. Studentene kan også få praktisk erfaring gjennom besøk<br />
hos relevante bedrifter.<br />
3.3.1.7 Faglig veiledning<br />
Studentene ga tilbakemeldinger på den faglige veiledningen gjennom emneevalueringene og<br />
trivselsundersøkelsen som startet opp i 2007. Studentene var nokså fornøyde med veiledningen, og<br />
tilfredsheten hadde en liten økning fra 2007 til <strong>2008</strong> på 0,12 poeng.<br />
Studentenes vurdering av faglig veiledning<br />
2 NIFU STEP gjennomfører nasjonale undersøkelser av sysselsetting blant ulike kandidatgrupper. I 2007 ble en nasjonal<br />
undersøkelse blant doktorgradskandidater fra alle landets universiteter gjennomført. Totalt 1027 kandidater fra årskull 2002<br />
og 2005 deltok, og av disse var 65 <strong>UMB</strong>-kandidater. På de fleste spørsmål i undersøkelsen ble det ikke skilt mellom de ulike<br />
utdanningsinstitusjonene.<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 61
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Studentenes tilfredshet med den faglige veiledningen (1 =l ite fornøyd, 6 = godt fornøyd):<br />
(Kilde: Emneevalueringer <strong>2008</strong> [13], spørsmål 17, 3b) side 130)<br />
Snitt i 2002: 4,09<br />
Snitt i 2003: 4,26<br />
Snitt i 2004: 4,26<br />
Snitt i 2005: 4,31<br />
Snitt i 2006: 4,23<br />
Snitt i 2007: 4,27<br />
Snitt i <strong>2008</strong>: 4,39<br />
Studentenes tilfredshet med faglærernes veiledning (1 = svært misfornøyd, 6 = svært fornøyd):<br />
(Kilde: Trivselsundersøkelsen <strong>2008</strong> [14])<br />
Snitt i 2007: 4,37<br />
Snitt i <strong>2008</strong>: 4,27<br />
3.3.1.8 Studiemateriell<br />
Lærebøkene ved det aktuelle instituttet er standard lærebøker, velkjente og internasjonalt anerkjente.<br />
Instituttet bruker eksterne forelesere (professor II) til å dekke tema som ikke blir forsket på ved<br />
instituttet.<br />
Vurdering av studiemateriell<br />
(Kilde: Emneevalueringer <strong>2008</strong> [13], spørsmål 18, 3b) side 130)<br />
Studentenes tilfredshet med litteraturen som brukes i emnene fikk ikke veldig høy score i <strong>2008</strong>, men<br />
tilfredsheten har økt noe siden 2005. Studentene var bare nokså fornøyde med tilbudet av<br />
pensumlitteratur fra Samskipnaden i Ås (SiÅs).<br />
Studentenes tilfredshet med litteraturen som brukes (1 = lite fornøyd, 6 = godt fornøyd):<br />
Snitt i 2002: 3,70<br />
Snitt i 2003: 3,66<br />
Snitt i 2004: 3,70<br />
Snitt i 2005: 3,67<br />
Snitt i 2006: 3,90<br />
Snitt i 2007: 3,96<br />
Snitt i <strong>2008</strong>: 4,09<br />
(Kilde: Trivselsundersøkelsen <strong>2008</strong> [14])<br />
Studentenes tilfredshet med tilbudet av pensumlitteratur fra Samskipnaden i Ås (1 = svært<br />
misfornøyd, 6 = svært fornøyd):<br />
Snitt i 2007: 3,89<br />
Snitt i <strong>2008</strong>: 3,82<br />
Studentene er altså fortsatt bare middels fornøyde med dette tilbudet fra SiÅs og bør forbedres. Her<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 62
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
3.3.1.9 Arbeid med bachelor- og masteroppgaver<br />
Tabell 3.9 viser en oversikt over innleverte bachelor- og masteroppgaver ved <strong>UMB</strong> i <strong>2008</strong>.<br />
Tabell 3.9 Antallet innleverte bachelor- og masteroppgaver ved <strong>UMB</strong> i <strong>2008</strong> (Kilde: FS)<br />
Grad Antall sp Institutt Antall oppgaver i <strong>2008</strong><br />
Bachelor 15 IPM 4<br />
NORAGRIC 21<br />
Totalt <strong>UMB</strong> 25<br />
Master 30 IHA 33<br />
IKBM 21<br />
ILP 57<br />
IMT 65<br />
INA 27<br />
IØR 64<br />
IPM 18<br />
NORAGRIC 41<br />
Totalt <strong>UMB</strong> 326<br />
Master 60 IHA 5<br />
IKBM 35<br />
IMT 3<br />
INA 23<br />
IPM 10<br />
Totalt <strong>UMB</strong> 82<br />
Totalt innleverte 433<br />
Bacheloroppgaver (Kilde: Studiehåndboken <strong>2008</strong>/2009)<br />
Ifølge <strong>UMB</strong>s studieforskrifter bør utdanningsplanen inneholde minst 15 studiepoeng med selvstendig<br />
arbeid. Det er fem studieprogrammer som kan inkludere bacheloroppgave i <strong>2008</strong>: Development Studies<br />
(Noragric), Miljø- og naturresurser, Plantevitenskap, Biologi (IPM), og Geomatikk (IMT). Det ble levert inn 25<br />
bacheloroppgaver ved <strong>UMB</strong> i <strong>2008</strong> (tabell aa).<br />
Masteroppgaver<br />
I <strong>2008</strong> ble det for første gang levert inn en oppgave til bedømming for en erfaringsbasert master<br />
(fullfinansiert eksternt). Det ble levert in 408 masteroppgaver ved <strong>UMB</strong> i <strong>2008</strong>.<br />
Evaluering av arbeidet med masteroppgave ble i 2007 innlemmet som en rutine i<br />
kvalitetssikringssystemet. Evalueringen gjennomføres to ganger i året blant alle studenter som har fått<br />
sensur på masteroppgaven i den aktuelle perioden. Spørreundersøkelsen er anonym og tospråklig<br />
(norsk og engelsk). Alle studenter som er ferdige med å skrive masteroppgave får tilbud om å være med<br />
i undersøkelsen, og resultatene følges opp av instituttene. I perioden 1. mars 2007-19. februar <strong>2008</strong> (fra<br />
nå kaldt 2007-08) svarte 231 av 444 spurte studenter på undersøkelsen (52%).<br />
Tabell 3.10 (se s. 65) viser resultatene fra evaluering av Mastergradsarbeider ved <strong>UMB</strong> i 2007 og <strong>2008</strong>.<br />
Den viser at bare 40% av studentene fulgte den avtalte fremdriftsplanen uten forsinkelser.<br />
Studentene svarte at de fikk informasjon rundt og om masteroppgaver fra instituttene framfor fra SiT,<br />
og at medstudenter og nettet (instituttenes hjemmesider, SiTs hjemmesider osv.) også er viktige<br />
informasjonskilder. Dette var gjennomgående for alle institutter.<br />
Tallene i parentesene i nedenforliggende tekst er fra tabell 3.10 og snittresultater på skalaen 1 = helt<br />
uenig, 6 = helt enig. Resultatene viser at slett ikke alle studenter syntes de hadde fått tilstrekkelig<br />
informasjon om arbeidet med masteroppgaven i forkant (3,4) . Få var også helt enige i at de var blitt<br />
fulgt opp med tilstrekkelig informasjon underveis i arbeidet (3,2).<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 63
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Studentene var derimot jevnt over godt fornøyde med arbeidsplassen (4,4) og med tilgangen til<br />
nødvendige lokaler (4,5). Studentene sa seg nokså enige i at arbeidsplassen var i nærhet av fagmiljøet<br />
(4,2), noen færre var enige i at arbeidsplassen var i nærhet av veileder (4,0). Nokså få var helt enige i at<br />
de hadde følt seg som en del av fagmiljøet under arbeidet med oppgaven (3,7). Derimot sa de fleste seg<br />
enige i at de var blitt tatt godt vare på av veileder og fagmiljø (4,4).<br />
Studentene var jevnt over fornøyde med den faglige veiledningen 4,4-4,5) og oppfølgingen underveis<br />
(4,4-4,5), og med dialogen de hadde hatt med veiledere under oppgavearbeidet (4,6-4,8).<br />
Når det gjelder avslutningen av masteroppgaven, syntes mange av studentene at de kom til orde under<br />
den muntlige diskusjonen med intern og ekstern sensor (4,9). Noen færre var helt enige i at de fikk vist<br />
hva de kunne under eksamen (4,2). Masteroppgaven avsluttes med en gradseksamen som skal<br />
inneholde en muntlig diskusjon med intern og ekstern sensor.<br />
Plagiatkontroll og test for plagiering av masteroppgaver ble innført i 2007. Ifølge undersøkelsen ble<br />
testen utført for 47% av masteroppgavene i 2007-08. Det var bare en liten økning fra 2007 (44%) og<br />
andelen bør bli mye høyere neste år, når rutinene rundt plagiatkontroll blir bedre kjent.<br />
Rundt 45% av studentene syntes at arbeidsmengden var større enn antall studiepoeng de fikk uttelling<br />
for. Resultatene fra 2007-08 viste at studentene syntes at arbeidet med masteroppgave alt i alt var en<br />
positiv erfaring (2,1 på skala 1 = alt i alt positiv til 6 = alt i alt negativ).<br />
Det er viktig å merke seg at det er stor variasjon i svarene mellom institutt og fagmiljø/veileder.<br />
Svarene gir bare pekepinn på hva vi bør undersøke nærmere. Resultatene viser at vi i alle fall kan<br />
forbedre den informasjonen som studentene får før og under oppgavearbeidet, da det var disse<br />
momentene som kom dårligst ut.<br />
Ved orienteringen om rapporten Resultater fra evaluering av masteroppgavearbeidet ved Universitetet for miljø- og<br />
biovitenskap (<strong>UMB</strong>) stilte SN spørsmål om utbyttet av undersøkelsen, og mente at det er lite konkret å<br />
hente ut fra resultatene som foreligger. Tema for undersøkelsen er viktig, og det er viktig at en slik<br />
undersøkelse foretas årlig. Spørreskjemaet bør imidlertid revideres.<br />
Studienemnda vedtok at det nedsettes en arbeidsgruppe som reviderer og endrer spørreskjemaet før ny<br />
undersøkelse igangsettes.<br />
Studieprogrammer<br />
Det totale antallet studieprogrammer har økt siden 2003. <strong>UMB</strong> har forholdsvis mange<br />
studieprogrammer i forhold til antall studenter sammenlignet med andre universiteter. For å forsøke og<br />
begrense antall studieprogrammer vedtok Universitetsstyret i 2007 at studieprogram med lav søkning<br />
over flere år (mindre enn 10 studenter per årskull på masterprogram og 15 studenter per årskull på<br />
bachelorprogram i snitt de siste tre årene) skal vurderes terminert. En eventuell terminering skal skje<br />
etter en helhetlig vurdering, og fra studieprogramporteføljen 2009-10.<br />
Plagiering/ forsøk på fusk – gradsoppgaver<br />
Klagenemnda behandlet syv saker i løpet av <strong>2008</strong>. I tre av sakene ble ingen reaksjon ilagt. Fire av de sju<br />
sakene resulterte i vedtak om annullering av eksamen/prøve, og utvisning.<br />
Generelle erfaringer i perioden 2007-<strong>2008</strong>;<br />
Det ble behandlet omtrent like mange saker i 2007 (8 saker) som i <strong>2008</strong> (7 saker). De sakene<br />
klagenemnda har hatt til behandling under hele perioden er innbyrdes ulike og i antall ikke svært<br />
mange. Et generelt inntrykk av klagebehandlingen i perioden 01.01.07 til 31.12.08 er at de innklagede<br />
studentene synes å ha fått en noe uensartet opplæring og innføring i reglene for plagiat. Det er også et<br />
inntrykk at studenter fra utlandet har et særlig behov for god opplæring og kunnskap om<br />
bestemmelsene for dette ved <strong>UMB</strong>.<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 64
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Tabell 3.10. Resultater fra evaluering av Mastergradsarbeidet i perioden 2007-<strong>2008</strong><br />
(Kilde: Årsrapport om studiekvalitet 2007 [3] og Evaluering av masteroppgavearbeidet ved <strong>UMB</strong> 2007 [15] og <strong>2008</strong> [16])<br />
Formulering<br />
Skala<br />
Snitt<br />
2007<br />
(n=93)<br />
Snitt<br />
2007-08<br />
(n=231)<br />
Studentenes overordnede inntrykk av arbeidet med masteroppgaven<br />
2,12 2,1<br />
1 = alt i alt en positiv erfaring, 6 = alt i alt en negativ erfaring<br />
Studentenes tilfredshet med informasjon om masteroppgavearbeidet 1 = helt uenig, 6 = helt enig<br />
’Jeg fikk tilstrekkelig informasjon om arbeidet med masteroppgaven før arbeidet startet’ 3,32 3,4<br />
’Jeg ble fulgt opp med tilstrekkelig informasjon underveis i arbeidet’ 3,17 3,2<br />
Valg av masteroppgave<br />
’Det var lett å velge tema for masteroppgave’<br />
1=helt uenig, 3,17 3,2<br />
6=helt enig<br />
Prosentandel av studentene som meldte fra om valg av masteroppgave innen fristen. % 76,1 72<br />
Kontrakt og fremdriftsplan for masteroppgave<br />
Prosentandel av studentene som leverte kontrakten med veileder innen fristen. % 70,3 68<br />
Prosentandel av studentene som fulgte fremdriftsplanen i kontrakten uten forsinkelser. % 50,0 40<br />
Studentenes syn på arbeidsmengde i masteroppgaven<br />
Prosentandel av studentene som syntes at arbeidsmengden stod i forhold til antall<br />
studiepoeng de fikk uttelling for.<br />
% 51,8 52<br />
Prosentandel av studentene som syntes arbeidsmengden var større enn antall<br />
% 43,1 45<br />
studiepoeng de fikk uttelling for.<br />
Arbeidsmiljø for masteroppgavestudenter<br />
1 = helt uenig, 6 = helt enig<br />
’Jeg var fornøyd med arbeidsplassen’ 4,32 4,4<br />
’Jeg hadde tilstrekkelig tilgang til nødvendige lokaler’ 4,49 4,5<br />
Fagmiljø for masteroppgavestudenter<br />
1 = helt uenig, 6 = helt enig<br />
’Min arbeidsplass var i nærhet av veileder’ 4,08 4,0<br />
’Min arbeidsplass var i nærhet av fagmiljøet’ 4,23 4,2<br />
’Jeg følte meg som en del av fagmiljøet under arbeidet med oppgaven’ 3,75 3,7<br />
’Jeg ble tatt godt vare på av veileder og fagmiljø under arbeidet med oppgaven’ 4,53 4,4<br />
’Jeg fikk den veiledningen jeg hadde krav på’ 4,41 4,3<br />
Faglig veiledning og oppfølging av masteroppgavestudenter 1 = helt uenig, 6 = helt enig<br />
’Jeg er fornøyd med den faglige veiledningen fra hovedveileder’ 4,64 4,4<br />
’Hovedveileder var lett å nå’ 4,70 4,5<br />
’Veileder var godt forberedt til veiledningstimene’ 4,59 4,4<br />
’Jeg hadde en god dialog med hovedveileder’ 4,96 4,8<br />
’Jeg er godt fornøyd med den faglige veiledningen fra biveileder(e)’ 4,68 4,5<br />
’Jeg hadde en god dialog med biveileder(e)’ 4,66 4,6<br />
’Jeg hadde en god kontakt med medstudenter som hjalp meg i oppgavearbeidet’ 3,92 3,8<br />
’Den totale oppfølgingen jeg fikk ga god progresjon i oppgavearbeidet’ 4,52 4,3<br />
Avslutning av masteroppgaven<br />
1 = helt uenig, 6 = helt enig<br />
’Tilbakemeldingene fra diskusjonen ga meg ekstra forståelse for de sterke og de svake<br />
4,31 4,4<br />
sidene ved masteroppgaven min’<br />
’Den muntlige diskusjonen var en positiv opplevelse’ 4,48 4,5<br />
’Jeg kom til orde under den muntlige diskusjonen’ 4,93 4,9<br />
’Jeg fikk vist hva jeg kunne under den muntlige diskusjonen’ 4,24 4,2<br />
Test for plagiering - masteroppgaver<br />
Andel utførte tester for plagiering på masteroppgavene % 43,5 47<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 65
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
3.3.1.10 Vurderingsformer<br />
<strong>UMB</strong> følger kriterier for karaktersetting som er fastsatt i nasjonale forskrifter. I 2007 var karaktersnittet<br />
for <strong>UMB</strong>-studentene tilfredsstillende.<br />
Studentenes tilfredshet med vurderingsformen (langsgående eller avsluttende) lå noe høyere i 2007 i<br />
forhold til året før. Studentene var jevnt over fornøyde.<br />
Antall klagesaker (klage på karakter) økte i 2007 i forhold til året før, men lå omtrent på samme nivå<br />
som i 2005. Andelen som fikk uendret karakter etter klage økte.<br />
Tabell 3.11 viser utviklingen i antallet på de ulike eksamensformene fra 2004-2009.<br />
Når det gjelder eksamensformer, har antallet langsgående vurderinger økt til 2007-08, men sank noe til<br />
<strong>2008</strong>-09. Antallet avsluttende oppgaver har gått noe ned siden studieåret 2004-05, men ble mer enn<br />
doblet fra 2007.<br />
Tabell 3.11 Eksamensform i studieårene 2004-05, 2005-06, 2007-08 og <strong>2008</strong>-09.<br />
(Kilde: Studiehåndbok <strong>2008</strong>/2009 [12])<br />
2004-05 2005-06 2007-08 <strong>2008</strong>-09<br />
Langsgående 251 364 380 336<br />
Avsluttende, skriftlig 117 165 217 201<br />
Avsluttende, muntlig 66 51 53 62<br />
Avsluttende, oppgave 104 78 23 62<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 66
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
3.3.2 Oppnådde resultater og fremtidige utfordringer<br />
Oppnådde resultater<br />
• Utdanningssamarbeidet med en rekke utdanningsinstitusjoner i regionen fortsatte<br />
med økt styrke<br />
• Alle evalueringer ble gjennomført i henhold til planer og rutiner i kvalitetssikringssystemet, med<br />
unntak av noen eksterne programevalueringer<br />
• Studentene rapporterte i <strong>2008</strong> høyere tilfredshet på områder innen livslang læring (for eksempel<br />
kritisk tenkning) enn tidligere<br />
• Flere emner har prosjektoppgaver (utfordring i 2007)<br />
• Flere bachelorprogram har nå fordypningsoppgave (utfordring i 2007)<br />
Fremtidige utfordringer<br />
• <strong>UMB</strong> skal fortløpende vurdere antall studieprogrammer og antall emner i forhold til antall studenter<br />
• Bedre informasjonen til studentene før og under masteroppgavearbeidet<br />
• Stimulere til økt samarbeid mellom institutter og faglærere for mer optimal utnyttelse av<br />
universitetets samlede utdanningsressurser<br />
• Minske mengden overlappende stoff i emnene ved bedre samarbeid mellom faglærere og<br />
institutter<br />
• Starte intern evaluering av hele studieprogram via spørreundersøkelser, både underveis og ved<br />
avslutning av programmet<br />
• Forbedre studentenes tilbud av pensumlitteratur fra SiÅs<br />
• Evaluere strategien for forebygging mot plagiering<br />
• Vurdere hvor vidt dagens nivå for obligatoriske aktiviteter i emner er på det ønskede nivået<br />
• Studentene bør få mer trening i muntlige og skriftlige presentasjoner<br />
Fra 2007:<br />
• Styrke kontakten med arbeidslivet for å øke relevansen på studiene.<br />
• Styrke lærernes kompetanse på fleksible læringsmetoder samt bruk av pedagogiske verktøy<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 67
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
3.4 Kvalitetsområde 4: Akademiske resurser og studentstøtte<br />
3.4.1 Vurdering av utført arbeid og datagrunnlag<br />
3.4.1.1 Ansatte profil<br />
Gjennomsnittlig alder på ansatte (Kilde: Årsrapport om studiekvalitet 2007 [3]og DBH [4])<br />
Tabell 4.1 viser at gjennomsnittsalderen hos <strong>UMB</strong>-ansatte holder seg ca ett år høyere en snittet for alle<br />
universiteter totalt, men er på nivå med snittet for hele universitets- og høyskolesektoren. Mellom<br />
instituttene varierer gjennomsnittsalderen fra 42,7 ved IHA og til 50,2 ved Noragric.<br />
Tabell 4.1 Gjennomsnittsalderen hos <strong>UMB</strong>-ansatte og for alle universiteter totalt<br />
<strong>UMB</strong> Snitt alle<br />
universiteter<br />
Snitt hele<br />
sektoren<br />
2005 45,5 44,6 45,6<br />
2006 45,4 44,6 45,2<br />
2007 45,6 44,7 46,0<br />
<strong>2008</strong> 45,6 44,4 45,9<br />
Fordeling av vitenskapelige stillinger (Kilde: DBH [4])<br />
Tabell 4.2 viser studenter per faglig ansatt for <strong>UMB</strong>, alle universiteter og hele sektoren i 2002-<strong>2008</strong>. <strong>UMB</strong> har<br />
ca to færre studenter per faglig ansatt enn for universitetene totalt (6 mot 8), og ca fem og en halv færre<br />
studenter per faglig ansatt enn for sektoren totalt (11,5).<br />
Tabell 4.2 Studenter per faglig ansatt for <strong>UMB</strong>, alle universiteter og hele sektoren i 2002-<strong>2008</strong>.<br />
(Kilde: DBH [4])<br />
2002 2003 2004 2005 2006 2007 <strong>2008</strong><br />
<strong>UMB</strong> 5,9 5,8 6,1 6,4 6,5 5,8 6,1<br />
Snitt for landets universiteter 10,6 9,6 9,0 8,9 8,6 8,1 8,0<br />
Snitt for hele sektoren 14,9 14,3 12,8 12,7 12,3 11,9 11,5<br />
Tabell 4.3 viser fordelingen av vitenskapelige stillinger ved <strong>UMB</strong> i 2005-<strong>2008</strong>. Det var flest professorer,<br />
førsteamanuensis og stipendiater. Antallet vitenskapelige stillinger økte lite i <strong>2008</strong> i forhold til året før.<br />
Stillingskategorien stipendiater var den største blant de vitenskapelige ansatte med 27,7% av totalen.<br />
Antallet i alle kategorier vitenskaplige stillinger har økt de siste fire årene, foruten antallet<br />
førsteamanuensiser som gikk ned fra 2007 til <strong>2008</strong>. Det er en utfordring i forhold til muligheter til å<br />
bidra med undervisning at en stor andel PhD-studenter som nå begynner ikke er norskspråklige.<br />
Kvinneandel blant ansatte (Kilde: <strong>UMB</strong> Rapport og planer <strong>2008</strong>-2009)<br />
Tabell 4.4 og 4.5 viser kvinneandelen i alle typer stillinger og i undervisnings-, forsknings- og<br />
formidlingsstillinger ved <strong>UMB</strong>. I <strong>2008</strong> var den totale kvinneandelen 46,1%. Denne var tilnærmet lik<br />
snittet for alle landets universiteter (kvinneandel 46,9 %). Ved <strong>UMB</strong> var det størst andel kvinner i<br />
administrative stillinger (67,7 %) og lavest andel kvinner i undervisnings-, forsknings- og<br />
formidlingsstillinger (37,2%) og andre stillinger (16,3%, lærling, sosial- og helsefaglige stillinger).<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 68
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Tabell 4.3 Fordeling av vitenskapelige stillinger ved <strong>UMB</strong> i 2005-<strong>2008</strong>. (Kilde: DBH [4])<br />
2005 2006 2007 <strong>2008</strong><br />
Antall Andel Antall Andel Antall Andel Antall Andel<br />
Professor 109,6 25,1 113,5 24,9 117,9 23,4 123,2 24,2<br />
Professor II 5,4 1,2 6,2 1,4 6,6 1,3 8,5 1,7<br />
Dosent/undervisningsdosent - - - - 1 0,2 1 0,2<br />
Førsteamanuensis 115,7 26,5 117,0 25,7 120,1 23,8 112,6 22,1<br />
Amanuensis 6,9 1,6 5,9 1,3 6,9 1,4 7,5 1,5<br />
Førstelektor 1 0,2 2 0,4 - - - -<br />
Universitetslektor 6,8 1,6 6,8 1,5 11,9 2,4 12,5 2,5<br />
Forsker 36,9 8,5 41,3 9,1 52,3 10,4 53,3 10,5<br />
Postdoktor 37,0 8,5 37,5 8,2 44,3 8,8 44,4 8,7<br />
Stipendiat 106,2 24,4 111,8 24,6 134,5 26,7 141,1 27,7<br />
Vitenskapelig assistent 10,6 2,4 12,9 2,8 8,9 1,8 4,7 0,9<br />
Sum 435,9 100,0 454,8 100 504,4 100 508,8 100,0<br />
Tabell 4.4 Kvinneandel i stillinger ved <strong>UMB</strong>, 2005-<strong>2008</strong>. (Kilde: DBH [4])<br />
Stillingstype 2005 2006 2007 <strong>2008</strong><br />
Totalt %<br />
kvinner<br />
Totalt %<br />
kvinner<br />
Totalt %<br />
kvinner<br />
Totalt %<br />
kvinner<br />
Administrative<br />
stillinger<br />
Andre stillinger*<br />
Drifts- og<br />
vedlikeholdsstillinger<br />
Støttestillinger for<br />
undervisning,<br />
forskning og<br />
formidling<br />
211,8 65,4 211,9 66,2 212,7 66,1 210,3 67,7<br />
2,4 - 2,4 54,2 3,8 34,2 4,9 16,3<br />
71,5 40,4 71,6 37,6 65,9 42,1 38,6 63,5<br />
152,5 48,0 153,8 49,0 153,7 54,0 177,7 45,7<br />
Undervisnings-,<br />
forsknings- og<br />
435,9 33,7 454,8 35,7 504,4 36,6 508,6 37,2<br />
formidlingsstillinger<br />
Sum 874,1 44,3 894,6 45,4 940,5 46,5 940,1 46,1<br />
* Lærling, sosial- og helsefaglige stillinger<br />
I rekrutteringsstillinger er det en relativt stor økning i andel kvinnelige stipendiater fra<br />
54,3 % i 2007 til 59,3 % i <strong>2008</strong>. Samtidig er det en mindre nedgang i antall kvinnelige<br />
postdoktorer fra 53,9 % til 50,1 % i samme periode.<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 69
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Tabell 4.5 viser at <strong>UMB</strong> har hatt liten økning i andel kvinner i undervisnings- og forskerstillinger, men<br />
prosentandelen er lav (26,2 % ). Også professor II har lav kvinneandel (17,7 %). Kvinneandelen er<br />
høyest blant vitenskaplige assistenter (78,7% i 2007).<strong>UMB</strong> har startet opp <strong>UMB</strong>s likestillingskomité i<br />
<strong>2008</strong>, arbeidet vil bli videreført i 2009. Komiteen har i <strong>2008</strong> konsentrert seg om målsetninger i<br />
handlingsplan og prioritering av disse. I tillegg er det laget en oversikt over utfordringer ved <strong>UMB</strong> i<br />
forhold til rekruttering av kvinner til førstestillinger.<br />
Tabell 4.5 Kvinneandel i undervisnings- forsknings og formidlingsstillinger ved <strong>UMB</strong>, 2005-<strong>2008</strong>.<br />
(Kilde: DBH [4])<br />
Stillingskategori 2005 2006 2007 <strong>2008</strong><br />
Totalt %<br />
kvinner<br />
Totalt %<br />
kvinner<br />
Totalt %<br />
kvinner<br />
Totalt %<br />
kvinner<br />
Undervisnings- og<br />
forskerstillinger 1) 276,8 21,1 286,4 24,2 310,1 26,0 310,0 26,2<br />
Professor II 5,4 13,0 6,2 19,4 6,6 21,2 8,5 17,7<br />
Rekrutteringsstillinger 2) 143,2 57,7 149,3 54,8 178,8 53,5 185,5 55,6<br />
Hjelpestillinger for<br />
undervisning, forskning<br />
og formidling 3)<br />
10,6 48,1 12,9 77,5 8,9 77,5 4,7 78,7<br />
Sum 435,9 33,7 454,8 35,7 504,4 36,6 508,7<br />
(189,5)<br />
1) amanuensis, dosent, professor, førsteamanuensis, førstelektor, forsker og universitetslektor<br />
2) postdoktor, stipendiat<br />
3) vitenskapelig assistent<br />
37,3<br />
Emneansvarliges stillingstype<br />
Tabell 4.6 viser emneansvarliges stillingstype i studieårene 2005-06-<strong>2008</strong>-09. De aller fleste<br />
emneansvarlige var tilsatt i stilling som førsteamanuensis eller professor. Noen emneansvarlige var også<br />
amanuensis og universitetslektorer. Antallet førsteamanuensis og professor blant de emneansvarlige har<br />
spesielt økt det siste året.<br />
Tabell 4.6 Emneansvarliges stillingstype i studieårene 2005-06-<strong>2008</strong>-09. Gjelder de emneansvarlige som<br />
har registrert stillingstittel. (Kilde: Studiehåndboka <strong>2008</strong>/2009 [12] og POA)<br />
Stillingstype<br />
Antall i<br />
2005-06<br />
Antall i<br />
2006-07<br />
Antall i<br />
2007-08<br />
Antall i<br />
<strong>2008</strong>-09<br />
Amanuensis 21 20 22 24<br />
Forsker 9 3 9 8<br />
Forskningstekniker 1 0 0 0<br />
Førsteamanuensis 262 246 271 318<br />
Førstelektor 3 0 0 0<br />
Instituttleder 14 6 6 21<br />
Postdoktor 3 0 5 4<br />
Professor 279 312 316 374<br />
Prosjektleder 4 2 9 7<br />
Rådgiver 1 1 0 1<br />
Senioringeniør 2 2 2 2<br />
Statskonsulent 1 0 0 1<br />
Stipendiat 2 1 6 4<br />
Universitetslektor 12 16 20 20<br />
Pensjonist 0 4 1 0<br />
Overingeniør 0 3 3 5<br />
Dosent 0 0 3 5<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 70
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
3.4.1.2 Vitenskapelig ansattes faglige kompetanse<br />
Vitenskapelig publisering<br />
Tabell 4.7 gir en oversikt over vitenskapelig publisering ved <strong>UMB</strong> fra 2004-<strong>2008</strong> (publisering i<br />
publiseringskanaler, dvs periodika eller forlag, som er godkjente som vitenskapelige). Antall<br />
publikasjoner gikk ned til rundt 2006-nivå. Antallet publikasjonspoeng var det laveste siden 2004 og<br />
<strong>UMB</strong>s andel av total publikasjonspoeng i sektoren gikk også ned til 2004-nivå.<br />
Endring i publikasjonspoeng 2007-<strong>2008</strong> for <strong>UMB</strong> var -31,1, eller -8,7 %. Prosentendring 2007-<strong>2008</strong> for<br />
<strong>UMB</strong>s andel var -0,8. Prosentendring 2007-<strong>2008</strong> for alle universiteter var 9,0.<br />
Når det gjelder andel ”nivå 2” publikasjoner (publikasjoner i de publiseringskanalene som anses som de<br />
beste), lå <strong>UMB</strong> med sine 15,6% i <strong>2008</strong> langt under gjennomsnittet for alle universiteter (22,7 %).<br />
Tabell 4.7 Vitenskapelig publisering ved <strong>UMB</strong> i 2004-<strong>2008</strong>.<br />
(Kilde: Årsrapport om studiekvalitet 2007 [3] og DBH [4])<br />
2004 2005 2006 2007 <strong>2008</strong><br />
Antall publikasjoner <strong>UMB</strong><br />
(%periodika/%Antologi)<br />
Publikasjonspoeng <strong>UMB</strong> (%<br />
+/-)<br />
371 473 472 517<br />
(90,5/9,5)<br />
277,8 381,0 360,8 358,3<br />
(2,5%)<br />
486<br />
(90/10)<br />
327,2<br />
(-8,7%)<br />
Publikasjonspoeng alle<br />
universiteter (% +/-)<br />
<strong>UMB</strong>s andel av total<br />
publikasjonspoeng i<br />
Universitetssektoren (%)<br />
(% +/-)<br />
Andel ”Nivå 2” <strong>UMB</strong> (%)<br />
(antall)<br />
Andel ”Nivå 2” andre<br />
universiteter (%)<br />
Andel ”Nivå 2” alle<br />
universiteter (%)<br />
8331,5<br />
(+7,9%)<br />
3,5 4,1 4,7 4,3<br />
(-0,4%)<br />
16,9 26,0 16,0 13,6<br />
(76 stk)<br />
UiT:6,0 UiS: UiS: 16,3 UiS: 17,0<br />
UiO: 7,3 UiO: 22,7 UiO: 24,4<br />
38,0 UiO:<br />
21,4<br />
9342,0<br />
(+9,0%)<br />
3,5<br />
(-0,8%)<br />
15,6<br />
(70 stk)<br />
UiS: 24,1<br />
UiO: 25,3<br />
21,0 19,2 20,7 21,8 22,7<br />
Den uheldige utviklingen med nedgang i publisering bekymrer <strong>UMB</strong>. Det er fokus på å snu utviklingen<br />
ved blant annet å ha fokus på ”Tid til forskning”, ”Bedre administrative rutiner” og god<br />
rekrutteringspolitikk.<br />
Forskningsnemda (FON) hadde også dette temaet oppe som er drøfting (sak 40/<strong>2008</strong>) der møteboken<br />
sier:<br />
Når det gjelder oppfølging vil forskningsadvelingen og FON<br />
• Fortsette å fokusere på viktigheten av økt vitenskapelig publisering ved <strong>UMB</strong><br />
• Gjøre en løpende vurdering av virkemiddelbruken i forhold til målet om økt vitenskapelig<br />
publisering<br />
• Foreslå fellesmøte med Studienemnda hvor man drøfter organisering av undervisningen sett i<br />
sammenheng med forskning og publisering. (Ble avholdt 11.12.<strong>2008</strong>.)<br />
• Vurdere forskeres tidsbruk til administrative oppgaver og systemer med mål å frigjøre tid til<br />
publisering.<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 71
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Faglig kompetansebygging (Kilde: POA)<br />
Program for kompetansebygging for ulike grupper ansatte i <strong>2008</strong>:<br />
- Kurs i universitetspedagogikk<br />
- Lederutviklingsprogram for øverste ledelse<br />
- Individuell coaching og personlig rådgivning for ledere og studieveiledere<br />
- Saksbehandlerskolen: Opplæringsprogram for ansatte i administrative stillinger<br />
- Kurs i målstyring<br />
- Kurs i gjennomføring av medarbeidersamtaler for ledere<br />
- Grunnkurs i Word og PowerPoint-presentasjon<br />
- Språkopplæring<br />
- Innstillingsarbeid<br />
- FS-opplæring<br />
- Introduksjonsdag for nytilsatte<br />
- Opplæring i Fronter<br />
- Opplæring i Ephorte<br />
For kompetansebygging i bruk av IKT, se punkt 4.7: Bruk av Fronter og Bruk av andre IKT-verktøy.<br />
Ellers deltar ansatte på konferanser, kurs, seminarer etc. <strong>UMB</strong> har ikke en lett tilgjengelig oversikt over<br />
all faglig kompetansebygging som skjer på universitetet.<br />
Se også punkt 2.8 Personalplan.<br />
3.4.1.3 Vitenskapelig ansattes pedagogiske kompetanse<br />
Kartlegging av pedagogisk kompetanse(Kilde: POA)<br />
Medarbeidersamtaler vil kunne avdekke behov for pedagogisk kompetansebygging. Det er ulik praksis<br />
for dette ved de ulike instituttene. Ifølge POA jobbes det med et mer enhetlig system for<br />
gjennomføring av medarbeidersamtaler, og det er også et mål for <strong>UMB</strong> å øke andelen<br />
medarbeidersamtaler i 2009.<br />
Andel ansatte i undervisningsstilling som oppfyller <strong>UMB</strong>s krav til pedagogisk kompetanse (Kilde: POA)<br />
Alle nyansatte i undervisningsstilling skal ha gjennomført kurs i universitetspedagogikk for vitenskapelige ansatte<br />
(UNIPED) eller tilsvarende utdanning innen 2 år fra tilsetting. Personal- og organisasjonsavdelingen (POA)er<br />
ikke til enhver tid oppdatert på eksakt antall ansatte som underviser uten å ha den obligatoriske<br />
pedagogiske opplæringen. POA har av med jevne mellomrom hatt kontakt med enhetene om dette<br />
spørsmålet. Tilbakemeldingene er at etterslepet ikke er stort, og at det forligger individuelle<br />
opplæringsplaner innen tidsfristen.<br />
Det er ingen selvfølge at folk som har kurs får tilfredsstillende evaluering på undervisningen. I slike<br />
tilfeller er lokal enhet ansvarlig for å gi supplerende tilbud om opplæring. Standarden innenfor hver fag<br />
settes av fagmiljøene selv.<br />
Antall ansatte med bestått kurs i universitetspedagogikk (Kilde: PPU)<br />
Antall ansatte som har gjennomført og bestått UNIPED:<br />
2004: 8, 2005: 5, 2006: 5, 2007: 10<br />
<strong>2008</strong>: 12, hvor av 6 fra Norges veterinærhøgskole og 6 fra <strong>UMB</strong>.<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 72
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
3.4.1.4 Ressursbruk per studieplass<br />
Kostnad og areal per student<br />
Tabell 4.8 viser kostnad og areal per student i perioden 2003-<strong>2008</strong>. Totale driftskostnader per student<br />
(pris per 60 studiepoengsenhet ) ligger i <strong>2008</strong> fortsatt høyere for <strong>UMB</strong> enn i snitt for universitetene.<br />
Mens <strong>UMB</strong> har hatt et stabilt kostnadsnivå siden 2003 har kostnadene økt betydelig for universitetene i<br />
snitt.<br />
Antall kvadratmeter per student har de siste årene ligget på rundt 50. Gjennomsnittlig areal per <strong>UMB</strong>student<br />
var større enn snittet for alle universiteter, som i 2007 var 25,0.<br />
Tabell 4.8 Kostnad og areal per student i perioden 2003-<strong>2008</strong>.<br />
(Kilde: Årsrapport om studiekvalitet 2007 [3], Rapport og planer <strong>2008</strong>-2009 og DBH [4])<br />
År 2003 2004 2005 2006 2007 <strong>2008</strong><br />
pris per 60 <strong>UMB</strong> 261,2 267,2 256,7 268,4 Høyere 226,5*<br />
studiepoengsenhet<br />
for<br />
(1000 kr) Totalt 109,4 158,3 167,9 181,8 <strong>UMB</strong><br />
m 2 /<br />
<strong>UMB</strong> 55,8 53,5 50,7 47,9 54,3 51,1<br />
student Totalt 23,2 24,8 23,9<br />
* Budsjett Nettoramme <strong>2008</strong>: 539957 (Rapport og planer <strong>2008</strong>-2009) og studiepoengsproduksjon 2384 (DBH)<br />
3.4.1.5 Studenttilgang til lærerkrefter<br />
Antall studenter per faglig tilsatt (Kilde: Rapport om studiekvalitet 2007og DBH [4])<br />
<strong>UMB</strong> hadde flere faglig tilsatte per student enn universitetene i snitt. I perioden 2004-<strong>2008</strong> har det<br />
holdt seg rundt 6 studenter per faglig tilsatt ved <strong>UMB</strong>, mens den har sunket fra 9 til 8 studenter per<br />
faglig tilsatt ved universitetene totalt.<br />
Antall studenter per faglig tilsatt (i undervisnings,- forsknings- og formidlingsstillinger):<br />
2004: 6,1 (snitt for universitetene: 9,0)<br />
2005: 6,4 (snitt for universitetene: 8,9)<br />
2006: 6,5 (snitt for universitetene: 8,6)<br />
2007: 5,8 (snitt for universitetene: 8,1)<br />
<strong>2008</strong>: 6,1 (snitt for universitetene: 8,0)<br />
Studenttilfredshet med lærertilgang<br />
Studentenes tilfredshet med tilgang til lærere ble ikke systematisk undersøkt. Indikatoren er ikke lett<br />
tilgjengelig.<br />
3.4.1.6 Studentrekruttering og informasjon til studiesøkende<br />
Antall ungdom i studiesøkende alder (Kilde: Rapport om studiekvalitet 2005 og 2006 [17])<br />
Antall studiesøkende ungdom er økende. Antall ungdom fra 20-24 år forventes å øke med 20 % fra<br />
2006 fram til 2015. Deretter vil antallet minke med 3%fram til 2025.<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 73
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Markedsføring - omfang og evaluering (Kilde: KA)<br />
Skoletjenesten:<br />
<strong>UMB</strong> hadde i <strong>2008</strong> hele 50 ulike skolebesøk. Nesten 1100 elever fra ulike videregående skoler besøkte<br />
<strong>UMB</strong>. I tillegg har 75 lærere og rådgivere ved videregående skoler fått orientering av <strong>UMB</strong> gjennom<br />
besøk via skoletjenesten hos oss.<br />
Messer:<br />
I <strong>2008</strong> deltok <strong>UMB</strong> på 10 utdanningsmesser. Messene som ble prioritert var i Tromsø, Bodø,<br />
Trondheim, Bergen, Stavanger, Kristiansand, Sandefjord, Oslo, Lillestrøm og Hamar.<br />
Karrieredagen:<br />
Karrieredagen er et arrangement for <strong>UMB</strong>s studenter der de får mulighet til å treffe både lokale og<br />
nasjonale bedrifter. Ferske studenter blir kjent med det potensielle arbeidsmarkedet for deres<br />
utdannelse, og nesten ferdige studenter kan jakte på ledige jobber. Karrieredagen <strong>2008</strong> gikk av stabelen<br />
26. oktober <strong>2008</strong> i Aud. Max med 52 utstillende bedrifter og et meget stort oppmøte av studenter.<br />
Markedsføring:<br />
Deltagelse med informasjon og annonser i ulike messeaviser og bilag. Norway Bussexpress osv.<br />
Stand på Forskningstorget <strong>2008</strong> på Universitetsplassen ved UiO.<br />
Deltok i Ungforsk <strong>2008</strong> (Forskningsdagene) hvor 130 skoleklasser fra ungdomsskoler og videregående<br />
skoler i Oslo, Akershus og Østfold var på besøk.<br />
Forskerkurs (Forskerfabrikken) for 220 barn fra 5-7 klasse<br />
Fagligpedagogisk dag (i samarbeid med SEVU) hvor vel 80 realfagslærere/rådgivere deltok på faglig<br />
samling ved <strong>UMB</strong>.<br />
Den eksterne komiteen som evaluerte 5-årig master i landskapsarkitektur i <strong>2008</strong>-09 påpekte at<br />
programmet holder en høy internasjonal standard med en god mulighet som en del av <strong>UMB</strong> å<br />
markedsføre seg som ”den miljørettede (the green) landskapsarkitekturutdannelsen”.<br />
Nye studenters tilfredshet med informasjon<br />
Det ble ikke gjennomført noen evaluering av informasjon fra <strong>UMB</strong> blant de nye studentene i <strong>2008</strong>.<br />
Men det er rimelig å anta at situasjonen ikke har endret seg mye siden 2007, da en evaluering sist ble<br />
gjennomført (Evaluering av informasjon fra <strong>UMB</strong> 2007). Se Årsrapport om studiekvalitet 2007.<br />
3.4.1.7 Bruk av IKT i undervisningen<br />
Bruk av Fronter (Kilde: SA)<br />
Fronter hadde i gjennomsnitt ca. 3000 aktive brukere per dag i både vår- og høstsemester <strong>2008</strong>. Det vil<br />
si at de aller fleste studenter og lærere brukte Fronter hver dag. Fronter er studentenes viktigste kanal<br />
for informasjon og tilgang til læringsressurser, og slik sett har hatt stor betydning for studiekvalitet ved<br />
<strong>UMB</strong>. I <strong>2008</strong> har det vært en særlig økning i bruk av meldingsfunksjonen og innleveringsmapper i<br />
Fronter. Studentdemokratiet tok i bruk Fronter i <strong>2008</strong> og den har blitt et viktig verktøy også for<br />
studentaktiviteter.<br />
Plagiatkontrollprogramet Ephorus er integrert i Fronter og ble tatt i bruk av flere fagpersoner i <strong>2008</strong>.<br />
<strong>UMB</strong> har fokus på opplæring i god kildehåndtering, men Ephorus er et viktig verktøy for å sikre et<br />
læringsmiljø uten plagiering.<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 74
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Bruk av andre IKT-verktøy (Kilde: SA og Rapport og planer <strong>2008</strong>-2009 [7])<br />
I <strong>2008</strong>, et web-konferansesystem (AT&T Connect) ble brukt for å overføre noen forelesninger og<br />
gjennomføre noen muntlige eksamener. Systemet er enkelt i bruk og gir muligheter for å løse ulike<br />
utfordringer som ofte dukker opp i en undervisningssammenheng. Resultatene av disse forsøk var stort<br />
sett positive og vil følges opp i 2009.<br />
<strong>UMB</strong> satser innenfor fleksibel læring og bruk av ulike læringsplattformer for tilrettelegging for<br />
utdanningssøkere som av ulike årsaker ikke kan følge undervisningen på Campus Ås. I dag brukes i<br />
hovedsak læringsplattformen Fronter. Videre arbeides med at forelesninger, møter etc. kan<br />
gjennomføres nettbasert. Utviklingen er i vesentlig grad drevet fram av ulike eksternfinansierte<br />
prosjekter der samarbeid med andre institusjoner er et viktig element. Eksempler:<br />
- The Ecology of Farming and Food Systems – NOVA nettbasert kurs med case eksempel fra en dansk<br />
bondegård.<br />
- Nasjonalt fleksibelt grunnkurs i hydrogeologi – utvikling av interaktive animasjoner i samarbeid med UiO.<br />
- EUs vanndirektiv. Etablering av en IKT-støttet utdanning i kystsone- og vassdragsplanlegging – utvikling av et<br />
nettbasert kurs i samarbeid med forvaltningsmyndigheter med rollespill som vesentlig element.<br />
- Folkehelsevitenskap – e-læring på tvers av fag og institusjoner – et samarbeidsprosjekt med HiO der digitale<br />
historiefortellinger, felles nettbaserte eksempler (case) og bruk av nett i ”mellomperiodene” står i fokus.<br />
- Digitale verktøy i undervisningssamarbeid – ressursutnytting og faglig sammenheng i akvakulturstudiet – NOVA<br />
samarbeid med fokus på utvikling av felles nettbaserte eksempler og bruk av web-konferansesystem for<br />
møter og undervisning.<br />
- Internet-based Training Program in Aquaculture and Feed Technology for Indigenous People of the Chiloe Archipelago,<br />
Chile – Norad finansiert prosjekt med flere partnere i Chile.<br />
- Samarbeid med Sokoine University, Tanzania - utprøving av internettet, særlig programmet Fronter, i<br />
PANTIL prosjektsamarbeidet.<br />
Trådløst nettverk – bruk og areal (Kilde: IA)<br />
Figur 4.1 viser områdene på campus der det per 19.5.2009 er sendere for trådløst nettverk for <strong>UMB</strong>.<br />
Hver bygning har flere sendere som til dels flyttes rundt for best mulig å dekke behovet til studenter og<br />
ansatte. Det trådløse nettverket har blitt utvidet og forbedret under <strong>2008</strong> og dekker en betydelig del av<br />
campus. Det bygges fortsatt ut innenfor de økonomiske rammene, og studentområder blir prioritert.<br />
Antall datamaskiner på datalæresaler, data-arbeidssaler, datalab og auditorier (Kilde: IT-seksjonen)<br />
Ifølge Drifts- og serviceavdelingen (DSA) var det totalt 421 datamaskiner på datalæresaler, datalab,<br />
data-arbeidssaler og auditorier, en økning fra 385 i 2007:<br />
- Datalæresaler: 219<br />
- Datalab: 120<br />
- Surfemaskiner (tynne klienter): 45<br />
- Auditoriemaskiner: 12<br />
- Infostasjoner (tynne klienter): 25<br />
Antall projektorer i auditorier og undervisningsrom (Kilde: DSA)<br />
Totalt antall projektorer var ca 60 (uten SKP). Det er projektor i alle læresaler og datalæresaler. Det er<br />
også projektor i alle auditorier. U130 venter på bedre kateter med mulighet for å låse inn datamaskin<br />
(alle auditorier skal ha fastlåst datamaskin).<br />
Studenttilfredshet med datasaler (Kilde: Årsrapport om studiekvalitet 2007 [3] og Trivselsundersøkelsen <strong>2008</strong> [14])<br />
Studentenes vurdering av datasaltilbudet (1 = svært misfornøyd, 6 = svært fornøyd):<br />
Snitt i 2007: 3,59<br />
Snitt i <strong>2008</strong>: 3,80<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 75
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Studentene rapporterte at det er bra kvalitet på datasalene, men at det er for få plasser. Det er ofte<br />
problemer med skriver på datasaler.<br />
Figur 4.1 Oversikt over dekning av trådløst nettverk på campus. (Kilde: IA)<br />
Studenttilfredshet med web-støtte i undervisningen (Kilde: Emneevalueringer <strong>2008</strong> [13], spørsmål 19, 3b) side<br />
130)<br />
Studentenes tilfredshet med bruken av web-støtte (1 = lite fornøyd, 6 = godt fornøyd):<br />
Snitt i 2002: 3,82<br />
Snitt i 2003: 3,76<br />
Snitt i 2004: 3,95<br />
Snitt i 2005: 4,17<br />
Snitt i 2006: 4,01<br />
Snitt i 2007: 4,04<br />
Snitt i <strong>2008</strong>: 4,08<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 76
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
3.4.1.8 Bruk av bibliotektjenester i undervisningen<br />
Bibliotekets beholdning (Kilde: Universitetsbiblioteket)<br />
Tabell 4.9 viser bibliotekets beholdning de siste årene. Biblioteket hadde større beholdning (antall bind:<br />
bøker og periodika) i <strong>2008</strong> i forhold til tidligere år, og antall databaser har økt. Antall trykte tidsskrifter<br />
gikk ned, mens antall elektroniske tidsskrifter har økt med nesten 4000 siden 2002.<br />
Tabell 4.9 Bibliotekets beholdning i 2002 – <strong>2008</strong>. (Kilde: Statistikk for fag- og forskningsbibliotek <strong>2008</strong>)<br />
2002 2003 2004 2005 2006 2007 <strong>2008</strong><br />
Beholdning (bøker og 503 946 506 865 509 598 512 098 513 823 515 722 518 011<br />
periodika, antall bind)<br />
Tidsskrifter, trykte 1 250 1 291 1 246 817 637 773 638<br />
Tidsskrifter,<br />
elektroniske<br />
Databaser (referanse-,<br />
fulltekst- og andre)<br />
1 951 2 886 3 809 4 746 4 875 5 142 6965<br />
23 28 38 40 - 58 77<br />
Bruk av bibliotektjenester (Kilde: Universitetsbiblioteket)<br />
Tabell 4.10 viser bibliotekets utlån, bestillinger og bruk av elektroniske informasjonsressurser i perioden<br />
2006-<strong>2008</strong>. Antallet lokale utlån økte noe fra 2007. Antall bestillinger fra andre bibliotek og antall<br />
bestillinger sendt til andre bibliotek gikk litt ned. Når det gjelder bruken av elektroniske<br />
informasjonsressurser gikk antall søk i egen bibliotekkatalog minimalt ned, mens antall søk i<br />
referansedatabaser og besøk på bibliotekets hjemmesider gikk opp.<br />
Tabell 4.10 Bibliotekets utlån, bestillinger og bruk av elektroniske informasjonsressurser i perioden<br />
2006-<strong>2008</strong>. (Kilde: Statistikk for fag- og forskningsbibliotek <strong>2008</strong>)<br />
2006 2007 <strong>2008</strong><br />
Lokale utlån innen eget bibliotek 18 431 18 894 19 364<br />
Bestillinger mottatt fra andre bibliotek, innenlands/utenlands (fjernlån) 2 644 2 670 2 525<br />
Bestillinger sendt til andre bibliotek, innenlands/utenlands (innlån) 10 016 10 695 10 463<br />
Bruk av elektroniske Søk i egen bibliotekkatalog 168 360 126 341 123 547<br />
informasjonsressurser: Søk i referansedatabaser 372 921 437 594 440 970<br />
Virtuelle besøk (på bibliotekets hjemmesider) 205 082 277 854 297 812<br />
Opplæring av brukere i bibliotektjenester (Kilde: Universitetsbiblioteket)<br />
Formalisert opplæring av brukere (antall undervisningstimer): 165.<br />
Kurs tilbudt: Spesialkurs for masterstudenter, litteratursøk (engelsk og norsk), Endnote (engelsk og<br />
norsk), innføringskurs (Augustblokka).<br />
Spesielle kurs bestilt av veiledere og faglærere (engelsk og norsk): 12.<br />
Studenttilfredshet med bibliotektjenesten<br />
(Kilde: Årsrapport om studiekvalitet 2007 [3] og Trivselsundersøkelsen <strong>2008</strong> [14])<br />
Studentenes vurdering av bibliotektjenesten (1 = svært misfornøyd, 6 = svært fornøyd):<br />
Snitt i 2007: 3,89<br />
Snitt i <strong>2008</strong>: 3,82<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 77
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Studentene er altså fortsatt bare middels fornøyde med bibliotekstjenesten og tjenesten bør forbedres.<br />
Elektronisk registrering og publisering av oppgaver og avhandlinger ved <strong>UMB</strong><br />
<strong>UMB</strong> mangler et sentralt system for systematisk registrering og publisering av oppgaver og<br />
avhandlinger. Vi ligger her bak i utviklingen i forhold til andre høyere utdanningsinstitusjoner i Norge<br />
og Norden. <strong>UMB</strong> må så raskt som mulig få på plass et slikt elektronisk system. Utviklingen av dette bør<br />
skje i samarbeid mellom universitetsbiblioteket, studieavdelingen og forskningsavdelingen og basere seg<br />
påerfaringer fra andre institusjoner. <strong>UMB</strong> har forskriftsfestet elektronisk innlevering av (deler av)<br />
avhandlinger.<br />
3.4.1.9 Studentveiledning<br />
Kompetansebygging av studieveiledere<br />
Det månedlige Forum for studiesaker mellom Studieavdelingen og studieveilederne var en møteplass for<br />
informasjonsutveksling og diskusjoner av tema som berører veilederne. (Kilde: SA)<br />
Som planlagt ble det avholdt et seminar om stressmestring (Kristin Dille, allmøte og kurs for studieveiledere)<br />
(Kilde: POA)<br />
Studenttilfredshet med instituttenes studieveiledning<br />
(Kilde: Årsrapport om studiekvalitet 2007 [3] og Trivselsundersøkelsen <strong>2008</strong> [14])<br />
Studentenes vurdering av studieveilederne (1 = svært misfornøyd, 6 = svært fornøyd):<br />
Snitt i 2007: 3,79<br />
Snitt i <strong>2008</strong>: 3,80<br />
Studieveiledningen har altså et forbedringspotensial, men tilfredsheten varierte mye mellom<br />
instituttene.<br />
Aktivitetsnivå, SiT (Kilde: SA)<br />
SiT hadde tilsvarende høy aktivitet (antall henvendelser på e-post, telefon, besøk) i <strong>2008</strong> som året før.<br />
Studenttilfredshet med SiT (Kilde: Årsrapport om studiekvalitet 207 og Trivselsundersøkelsen <strong>2008</strong> [14])<br />
Studentenes vurdering av Studentenes informasjonsTorg (SiT)<br />
(1 = svært misfornøyd, 6 = svært fornøyd):<br />
Snitt i 2007: 4,28<br />
Snitt i <strong>2008</strong>: 4,56<br />
Det er en hyggelig stor økning i tilfredshet fra 2007 til <strong>2008</strong> og SiT er viktig for <strong>UMB</strong>s studenter.<br />
Karriereveiledningstjenester (Kilde: SA)<br />
Jobbsøkerkurs: Jobbsøkerkursene er et tre-timers kurs arrangert av SiT.<br />
I <strong>2008</strong> deltok 102 studenter. Dette er en stor nedgang fra 2007 da173 studenter deltok og mer på linje<br />
med 2006 da 90 studenter deltok.<br />
Karrieredagen <strong>2008</strong> (se også 3.6 Kontakt med arbeidslivet i studiene) ble arrangert i oktober, 52 bedrifter<br />
deltok (i 2005 deltok 28 bedrifter). På karrieredagen presenterte bedriftene seg for studenter som snart<br />
skal ut i arbeidslivet. Arrangementet er en viktig møteplass mellom arbeidsgivere og studenter. En<br />
publikasjon med presentasjon av alle bedriftene (Bedriftsguiden <strong>2008</strong>) ble produsert. (Kilde: KA)<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 78
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
3.4.1.10 Studieadministrative systemer<br />
Systemer og rutiner for registrering av aktivitet<br />
Nye interne rutiner og kontroll for registrering og rapportering av datagrunnlag til<br />
studiefinansieringssystemet ble godkjent av Riksrevisjonen i november 2006.<br />
Opplæring i Felles studentsystem (FS)<br />
Det har i <strong>2008</strong> vært en omfattende aktivitet i FS-opplæring, oppsummert i tabell 4.11. FS var også<br />
jevnlig et tema på Forum for studiesaker (månedlige møter for Studieavdelingen og studieadministrasjonen<br />
på instituttene).<br />
I tillegg er det gitt fortløpende individuell brukerveiledning/opplæring på forespørsel fra ansatte ved<br />
<strong>UMB</strong> gjennom hele året.<br />
Tabell 4.11 FS-kurs <strong>2008</strong> (Kilde: SA)<br />
Dato Tema Målgruppe Antall deltakere<br />
8. januar Emnekombinasjoner /<br />
Studieveiledere 15<br />
utdanningsplaner.<br />
Sammenhengen FS-StudentWeb<br />
17. januar FS grunnkurs Nye FS-brukere ved 5<br />
<strong>UMB</strong><br />
1. februar Hvordan kan SiT bruke FS best SiT-ansatte 10<br />
mulig? FS-StudentWeb<br />
7. mars Rapportering, lister og<br />
Studieveiledere m.fl. 12<br />
statistikker (grunnleggende)<br />
28. mars FS grunnkurs Nye FS-brukere 7<br />
3. april Vurderingsmodulen – hva er nytt Studieveiledere Ca 15<br />
i forhold til den gamle<br />
eksamensmodulen?<br />
22. april Doktorgradsmodulen<br />
PhD-kontaktpersoner 10<br />
Registrering/saksbehandling ved instituttene<br />
20. mai FS grunnkurs Nye FS-brukere 6<br />
16. juni Emnekombinasjoner – nivå 1 Studieveiledere 3<br />
17. juni Emnekombinasjoner – nivå 2 Studieveiledere 2<br />
Ca. 1. juli Emnekombinasjoner –<br />
Studieveiledere 1<br />
individuell oppfølging<br />
9. september FS grunnkurs Nye FS-brukere 9<br />
18. september FS workshop/erfaringsutveksling Studieveiledere Ca 15<br />
24. september Doktorgradsmodulen – med vekt PhD-kontaktpersoner 10<br />
på tidskonto<br />
7. oktober Rapportering, lister og<br />
Studieveiledere m.fl. 5<br />
statistikker (nivå 1)<br />
10. oktober StudentWeb –<br />
Studieveiledere Ca 10<br />
saksbehandlertilgang, hvorfor og<br />
hvordan<br />
4. desember Doktorgradsmodulen -<br />
PhD-kontaktpersoner 2<br />
godkjenningssaker<br />
SUM: 17 tiltak<br />
137 deltakere<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 79
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
3.4.2 Oppnådde resultater og fremtidige utfordringer<br />
Oppnådde resultater<br />
• En bred satsning på opplæring innen bibliotektjenesten, faglig kompetansebygging og<br />
studieadministrative systemer<br />
• <strong>UMB</strong> har en skjev kjønnsfordeling blant ansatte på flere fagområder, spesielt blant de fast<br />
vitenskapelige ansatte<br />
• <strong>UMB</strong> har i <strong>2008</strong> en nedgang i vitenskaplig publisering<br />
• Studentene viser økt tilfredshet med Studentenes informasjonstorg (SiT) og SiT har en viktig<br />
funksjon for <strong>UMB</strong>s studenter<br />
Fremtidige utfordringer<br />
• Finne ut av hvilke faktorer som er årsak til den skjeve fordelingen i andel kvinnelige søkere til<br />
vitenskapelige stillinger og lederstillinger og endre skjev kjønnsfordeling med et langsiktig<br />
rekrutteringspolitisk arbeid<br />
• Fortsette å fokusere på viktigheten av økt vitenskapelig publisering ved <strong>UMB</strong><br />
• Gjøre en løpende vurdering av virkemiddelbruken i forhold til målet om økt vitenskapelig<br />
publisering<br />
• Frigjøre tid til publisering og undervisning på bekostning av administrative oppgaver.<br />
• Å etablere en systematisk elektronisk registrering og publisering av oppgaver og avhandlinger<br />
fra <strong>UMB</strong><br />
• Bibliotekstjenesten har et forbedringspotensial – avklare på hvilke områder<br />
• Studieveiledningen – avklare kompetansen som er nødvendig for å utføre god studieveiledning<br />
og bruk dette i utlysningstekster<br />
.<br />
Fra 2007:<br />
• Dokumentere hvor mange av de ansatte i undervisningsstilling som oppfyller kravet til<br />
pedagogisk kompetanse<br />
• Gjenoppta arbeidet med organisering av alumni-nettverk for <strong>UMB</strong><br />
• Gjøre <strong>UMB</strong>s studietilbud mer synlig for omverdenen<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 80
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
3.5 Kvalitetsområde 5: Det totale læringsmiljøet<br />
3.5.1 Vurdering av utført arbeid og datagrunnlag<br />
3.5.1.1 Fysisk læringsmiljø<br />
Det er gjennomført en rekke tiltak i <strong>2008</strong> for å bedre det fysiske læringsmiljøet ved <strong>UMB</strong>, både<br />
konkrete tiltak, organisatoriske tiltak og tiltak mht kompetanseoppbygging.<br />
Organisatoriske tiltak<br />
I <strong>2008</strong> opprettet adm. direktør en tverrfaglig prosjektgruppe som fikk i oppgave å koordinere arbeidet<br />
med det fysiske læringsmiljøet. Gruppen består av personer fra studieavdelingen, drifts- og service<br />
avdelingen (renhold, arkitekt), personalavdelingen, studieveileder og IT-seksjonen. Gruppen har blant<br />
annet utarbeidet en rapport/veiledning om standard for undervisningsrom.<br />
Læringsmiljøutvalgets vedtekter ble vedtatt endret av Universitetsstyret i <strong>2008</strong>. Hovedendringen bestod<br />
i å utvide utvalget med ytterligere 2 medlemmer for å øke utvalgets bredde og forankring i<br />
institusjonen.<br />
I <strong>2008</strong> har administrerende direktør arbeidet videre med innføring av husleiereformen. Det er vektlagt å<br />
få fram enda tydeligere skille mellom instituttene som bestiller, studieavdelingen som koordinator og<br />
eierenheten som leverandør. Som de fleste som gjennomfører denne typen reformer opplever, er det<br />
krevende å få de ulike aktørene til å forstå og handle i henhold til nye roller og nye spilleregler. Det vil<br />
bli arbeidet videre med denne reformen også i 2009 og 2010.<br />
Kartlegging av tilstander<br />
Emneevalueringene og årlig trivselsundersøkelse blant studentene (igangsatt i 2007) omhandler fysisk<br />
læringsmiljø; se Studenttilfredshet med det fysiske læringsmiljøet nedenfor.<br />
Den eksterne komiteen som evaluerte 5-årig master i landskapsarkitektur i <strong>2008</strong>-09 påpekte at en<br />
samlokalisering av de ulike årstrinnene for dette programmet er viktig for et godt læringsmiljø.<br />
Kompetanseoppbygging (Kilde: SA)<br />
- To ansatte og tre studenter fra studentstyret deltok på en nasjonal konferanse om inkluderende<br />
læringsmiljø, som i <strong>2008</strong> ble arrangert i Oslo fra 9. – 11. juni.<br />
- En ansatt og to studenter deltok på et læringsmiljøutvalgsseminar den 16. oktober <strong>2008</strong>,<br />
arrangert av Norsk studentunion, Studentenes landforbund og Universitets- og høgskolerådet.<br />
Utvikling og kompetansebygging med fokus på fysisk arbeidsmiljø og risikoreduserende tiltak<br />
for ansatte (Kilde: Rapport og planer <strong>2008</strong>-2009 [7] og POA)<br />
Alle verneombud og AMU medlemmer som ikke har gjennomført opplæring har fått tilbud om<br />
lovpålagt HMS opplæring i <strong>2008</strong>. Det har også blitt gjennomført obligatorisk HMS opplæring for<br />
øverste ledelse, avdelingsdirektører og instituttledere.<br />
I <strong>2008</strong> skjedde følgende utvikling innen HMS (Helse, miljø og sikkerhet) internkontroll ved <strong>UMB</strong>:<br />
- utarbeidelse av etiske retningslinjer, veileder for medarbeidersamtaler, ny årsrapporteringsrutine<br />
fra enhetene og feltarbeidsrutine<br />
- tilsyn fra arbeidstilsynet (referatsak US 205/<strong>2008</strong> og AMU-sak 26/<strong>2008</strong>)<br />
- kartlegging av kollektivtilbudet til og fra <strong>UMB</strong><br />
- oppstart av arbeidet med varsling<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 81
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
- tilbud om å kunne gi blod (blodbuss til <strong>UMB</strong>)<br />
Personal- og organisasjonsavdelingen (POA) arrangerte følgende seminarer og forelesninger i <strong>2008</strong>:<br />
- Trening, kosthold og helse (Sigmund B. Apold-Aasen, olympiatoppen, allmøte)<br />
- Stressmestring (Kristin Dille, allmøte og kurs for studieveiledere)<br />
- Balansert risikostyring (Lars Wessel Johnsen, allmøte)<br />
- HMS opplæring for ledere (advokat Frode Samuelsen, avdelingsdirektører og instituttledere)<br />
- <strong>UMB</strong> som grønt universitet (LMU/AMU)<br />
Læringsmiljøtiltak /Fysiske tiltak (Klide: LMU årsmelding <strong>2008</strong> [18], SA/DSA)<br />
Sørhellinga stod ferdig i <strong>2008</strong>, og Institutt for naturforvaltning flyttet inn i bygningen sommeren <strong>2008</strong>.<br />
Renovering av bygningen innebærer et stort løft for det fysiske læringsmiljøet ved <strong>UMB</strong>.<br />
Erfaringer fra totalrenovering av Sørhellinga og samarbeid med Statsbygg, avdekket at <strong>UMB</strong> må ha en<br />
tydeligere kommunikasjonsstruktur og kvalitetssikring av fremtidig samarbeid mot Statsbygg. Dessverre<br />
er det også forhold i bygningen som ikke er optimalt for fysiske det læringsmiljøet, blant annet<br />
akustiske forhold i studentarealer, utforming av bygningen for synshemmede og enkelte forhold som<br />
skaper problemer for bevegelseshemmede..<br />
Læringsmiljøutvalget vedtok i <strong>2008</strong> å bevilge 3 000 000 NOK til ventilasjonstiltak i Tårnbygningens 5.<br />
etasje, samt ventilasjon og oppussing av to store undervisningssaler i bygningens 4. etasje. 5 etasje<br />
benyttes av masterstudenter og hadde kantine for studenter og ansatte. Prosjektet ble gjennomført,<br />
men prosjektet økte noe i omfang da man også bestemte at man skulle totalrenovere toalettene og<br />
kantine/spiserom i bygningens 5. etasje. Disse arbeidene ferdigstilles i første kvartal 2009.<br />
Prosjektgjennomføring av læringsmiljøtiltak i <strong>2008</strong> avdekket at det er viktig med gode prosjektrutiner<br />
for gjennomføring av tiltak. Gode prosjektbeskrivelser sikrer at ikke det ikke skapes forventinger om<br />
tiltak utover det kostnadsrammen har satt. LMU vil derfor vedta rutiner for saksbehandling og<br />
gjennomføring av Læringsmiljøtiltak i 2009.<br />
Det er fremdeles behov for å avklare arbeidsfordeling mellom en eierenhet, DSA, SA og LMU slik at<br />
linjene og ansvarsforhold er tydelig når det gjelder initiering og oppfølging av fysiske læringsmiljøtiltak.<br />
Trivselsundersøkelsen <strong>2008</strong><br />
Trivselsundersøkelsen tar for seg fysisk læringsmiljø, psykososialt læringsmiljø, samt velferds- og<br />
kulturtilbud og ble i <strong>2008</strong> sendt ut til studentene på <strong>UMB</strong> for andre gang. Det var 643 studenter (i 2007<br />
197 studenter) som ble invitert til å delta i undersøkelsen: alle 3. år bachelorstudenter, samt 2. og 5. år<br />
masterstudenter. Totalt 258 studenter (40,1 %) besvarte undersøkelsen. Spørsmålene som ble sendt ut<br />
var de samme som i 2007.<br />
Studenttilfredshet med det fysiske læringsmiljøet<br />
63 % av studentene (56 % i 2007) synes rommene som benyttes til undervisning er tilfredsstillende. I de<br />
tilfellene der inneklima oppleves som dårlig ble studentene bedt om å gi utfyllende kommentarer. I<br />
kommentarene påpekes det at problemet er dårlig ventilasjon, kalde/ trekkfulle rom, dårlig akustikk,<br />
trangt, dårlige stoler/ sitteplasser, stort behov for oppussing.<br />
Tabell 5.1 viser studentenes vurdering av fysiske forhold og undervisningsrom generelt i perioden 2002-<strong>2008</strong>.<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 82
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Tabell 5.1 Resultater i emneevalueringer og trivselsundersøkelsen på studentenes vurdering av<br />
fysiske forhold og undervisningsrom generelt i perioden 2002-<strong>2008</strong>.<br />
(Kilder: Årsrapport om studiekvalitet 2007 [3], Emneevalueringer <strong>2008</strong> [13] og Trivselsundersøkelsen <strong>2008</strong> [14])<br />
Spørsmål<br />
Formulering<br />
År<br />
20 Tilfredshet med de fysiske forhold i<br />
forelesningsrom<br />
21 Tilfredshet med de fysiske forhold i<br />
rom for andre læringsaktiviteter<br />
(øvinger, lab, etc.)<br />
Snitt<br />
(ny)<br />
Trivsels<br />
undersøkelsen<br />
Trivsels<br />
undersøkelsen<br />
Trivsels<br />
undersøkelsen<br />
Snitt<br />
(ny)<br />
Skala<br />
1=lite<br />
fornøyd,<br />
6=godt<br />
fornøyd<br />
1=lite<br />
fornøyd,<br />
6=godt<br />
fornøyd<br />
Snitt<br />
2002<br />
Snitt<br />
2003<br />
Snitt<br />
2004<br />
Snitt<br />
2005<br />
Snitt<br />
2006<br />
Snitt<br />
2007<br />
Snitt<br />
<strong>2008</strong><br />
4,24 4,12 4,08 4,16 4,15 4,14 4,30<br />
4,27 4,17 4,18 4,21 4,25 4,27 4,56<br />
De fysiske forhold 4,26 4,15 4,13 4,19 4,20 4,21 4,43<br />
Tilfredshet med lesesaltilbudet<br />
Tilfredshet med undervisningslaboratoriene<br />
Tilfredshet med tilbudet av grupperom<br />
1=svært<br />
misfornøyd,<br />
6=svært<br />
fornøyd<br />
1=svært<br />
misfornøyd,<br />
6=svært<br />
fornøyd<br />
1=svært<br />
misfornøyd,<br />
6=svært<br />
fornøyd<br />
3,10 3,50<br />
3,98 4,27<br />
2,93 3,24<br />
Undervisningsrom generelt 3,34 3,67<br />
Vurdering av hvor ofte de opplever støy<br />
1=daglig,<br />
5=aldri<br />
2,92 2,72<br />
Vurdering av hvor ofte de blir utsatt for<br />
lukt 3,42 3,59<br />
Vurdering av hvor ofte de opplever dårlig<br />
inneklima 2,23 2,37<br />
Hvor ofte de opplever å bli utsatt for<br />
stoffer de ikke kjenner<br />
skadevirkningene av<br />
4,77 4,64<br />
Snitt Miljøforstyrrelser 3,34 3,33<br />
Studentene er ganske fornøyde med undervisningslaboratorier, men uttrykker at det er mangel på<br />
lesesalplasser og grupperom på campus. For undervisningsrom generelt har resultatet bedret seg noe<br />
siden 2007, med ca 0,3 poeng.<br />
På spørsmål om hvor ofte støy oppleves, svarer 18,8 % av studentene at de opplever støy daglig (2007:<br />
9,3 %). 9 % opplever daglig vond lukt, mens 26,4 % opplever daglig dårlig inneklima. Bare 0,8 % svarer<br />
at de daglig opplever å bli utsatt for stoffer de ikke kjenner skadevirkningene av. Daglig opplever 3,6 %<br />
av studentene vanskelig tilgjengelighet til undervisningsrommene. Resultatet for støy og inneklima er<br />
dårlig, og har heller ikke bedret seg fra 2007. På området miljøforstyrrelser har <strong>UMB</strong> et stort<br />
forbedringspotensial.<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 83
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
3.5.1.2 Psykososialt arbeidsmiljø<br />
Kartlegging av tilstander<br />
En oppsummering av studenters tilbakemeldinger fra Trivselsundersøkelsen <strong>2008</strong> sees i tabell 5.2.<br />
På spørsmålet om man noen gang har opplevd seksuell trakassering eller vold fra lærer eller veileder<br />
svarer 99,2 % av studentene at de aldri har opplevd dette. 95,7 % svarer at de aldri har opplevd<br />
mobbing fra lærer eller veileder. Likevel svarer 29,7 % at de har opplevd nedlatende holdninger fra<br />
lærer eller veileder. Det ble også spurt om man noen gang har opplevd mobbing eller seksuell<br />
trakassering fra medstudenter, og 95,7 % svarer at de aldri har opplevd dette. 98,4 % svarer at de aldri<br />
har opplevd vold fra medstudenter.<br />
Studentene ble spurt om de noen gang hadde benyttet seg av SiÅs sin rådgivningstjeneste. 3,1 % svarte<br />
at de har benyttet seg av psykolog, 6,6 % har benyttet seg av sosialkonsulent, 2,3 % har benyttet seg av<br />
prest, mens 91,4 % av studentene ikke har benyttet dette tilbudet.<br />
Studentenes holdning til alkohol ble også kartlagt i denne undersøkelsen. 19,1 % av studentene synes<br />
ikke det drikkes for mye alkohol på sosiale arrangementer på campus. For 68,3 % av studentene er det<br />
ikke et stort problem at andre bruker alkohol. På vurdering av påstanden ’Det drikkes for mye alkohol på<br />
sosiale arrangementer på campus’ ligger svarene relativt jevnt fordelt utover skalaen, men med en majoritet<br />
(27,1%) på 2 (1= helt uenig, 6 = helt enig). På spørsmålet om man noen gang har deltatt i undervisning<br />
eller gått til rådgivning i bakrus svarte 8,3 % at dette har skjedd 10 ganger eller mer (2007: 11 %). Det er<br />
en relativt stor økning i gruppen som sier at dette har skjedd 1-4 ganger: 26,0 % i <strong>2008</strong> mot 18,3 % i<br />
2007. Alkoholbruken på campus kan sies å være av økende bekymring for studentene, men ikke et stort<br />
problem.<br />
Det var ingen innmeldte saker om beskyldning om seksuell trakassering av studenter i 2004, 2005,<br />
2006, 2007 og <strong>2008</strong>. (Kilde: SA)<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 84
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Tabell 5.2 Studentenes tilbakemeldinger fra trivselsundersøkelsen om psykososialt arbeidsmiljø<br />
i perioden 2007-<strong>2008</strong>. (Kilder: Årsrapport om studiekvalitet 2007[3] og Trivselsundersøkelsen <strong>2008</strong> [14])<br />
Formulering År Skala Snitt 2007 Snitt <strong>2008</strong><br />
Antall saker om mobbing<br />
- fra lærer eller veileder<br />
- fra medstudenter<br />
Antall saker om vold - fra lærer eller veileder<br />
- fra medstudenter<br />
Antall saker om seksuell trakasering<br />
- fra lærer eller veileder<br />
- fra medstudenter<br />
Antall saker om nedlatende holdninger<br />
fra lærer eller veileder<br />
Tilfredshet med rådgivningstjenesten<br />
Kommentarer: Delt inn i<br />
Veldig positive, Bra eller Veldig negative<br />
Vurdering av egen helse<br />
Dersom studentene har én eller flere kroniske<br />
sykdommer eller fysiske/psykiske plager:<br />
1. Begrenser denne tilstanden studentens<br />
studieaktivitet?<br />
2. Begrenser denne tilstanden studentens sosiale<br />
liv?<br />
Ensomhet – har venner på universitetet<br />
- hvor ofte de føler seg ensomme<br />
Bruk av alkohol og rusmidler<br />
Vurdering av påstanden: ’Det drikkes for mye alkohol på<br />
sosiale arrangementer på campus’<br />
Vurdering av hvor stort problem det er at andre bruker<br />
alkohol<br />
Har deltatt i undervisning eller gått til rådgivning i<br />
rus eller bakrus<br />
Bruk av ulovlige rusmidler<br />
(narkotika eller lignende): Ja, i løpet av det siste året<br />
Ja, i løpet av den siste måneden<br />
Ja, men det er mer enn ett år siden<br />
Nei<br />
Antall (%) 6/119 (5,0)<br />
2/119<br />
(1,7)<br />
Antall (%) 0/120 (0)<br />
0/120 (0)<br />
Antall (%)<br />
1/120 (0,8)<br />
3/120 (2,5)<br />
Antall (%) 49/119<br />
antall 1:<br />
antall 2:<br />
antall 3:<br />
antall 4:<br />
antall 5:<br />
antall 6:<br />
1=meget<br />
dårlig,<br />
6=meget<br />
bra<br />
%<br />
ja<br />
nei<br />
vet ikke<br />
%<br />
ja<br />
nei<br />
vet ikke<br />
antall<br />
1=daglig<br />
5=aldri<br />
1=helt<br />
uenig,<br />
6=helt enig<br />
1= ikke et<br />
stort<br />
problem,<br />
6=et stort<br />
problem<br />
antall<br />
ganger<br />
10 <<br />
5-9<br />
1-4<br />
aldri<br />
4,3 %<br />
4,3 %<br />
0,8 %<br />
1,6 %<br />
0,8 %<br />
4,3 %<br />
(41,2) 29,7 %<br />
0<br />
Veldig<br />
0<br />
positive:<br />
4<br />
9/19<br />
3<br />
Bra:5/19<br />
1<br />
Veldig<br />
2<br />
negative:<br />
5/19<br />
4,86 4,91<br />
19,2<br />
74,4<br />
6,4<br />
13,2<br />
81,6<br />
5,3<br />
117/120<br />
(97,5%)<br />
3,72<br />
15,7<br />
75,1<br />
9,2<br />
11,9<br />
80,0<br />
8,1<br />
98,4%<br />
3,74<br />
2,61 2,89<br />
(2: 27,1%)<br />
1,37 1,60<br />
%<br />
10,8<br />
10,0<br />
18,3<br />
60,8<br />
%<br />
2,5<br />
4,2<br />
7,6<br />
85,7<br />
%<br />
8,3<br />
9,1<br />
26,0<br />
56,7<br />
%<br />
4,0<br />
0,0<br />
7,5<br />
88,5<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 85
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Kompetansebygging med fokus på psykososialt arbeidsmiljø og risikoreduserende tiltak for ansatte<br />
Hovedvernombudet har arrangert to samlinger med verneombudene i <strong>2008</strong>. I den ene ble det arrangert<br />
førstehjelpskurs, og i den andre ble det holdt foredrag om psykososialt arbeidsmiljø i omstilling.<br />
Studentenes bruk av psykolog- og sosialkonsulenttjenester (Kilde: SiÅs)<br />
Det har kommet fram ulik problematikk i <strong>2008</strong> som har visse likheter med tidligere år. Mange studenter<br />
har lagt for dagen tegn på stress og belastninger. En annen stor kategori av det mange lider under er<br />
ulike former for angstplager.<br />
Tabell 5.3 sosialkonsulentens hovedstatestikk i perioden 2003-<strong>2008</strong>. Antallet henvendelser ligger på ca.<br />
100 pr. halvår, det er omtrent det samme som de 2 siste årene. Det har vært en nedgang av<br />
henvendelser fra norske studenter og en tilsvarende økning i henvendelser fra internasjonale studenter.<br />
I gjennomsnitt har studentene hatt 1 – 2 samtaler hver. 201 studenter oppsøkte sosialkonsulenten i<br />
<strong>2008</strong>. Av disse var 124 internasjonale og 77 norske. 51 ble henvist til fastlege og 51 til<br />
studentpsykologen. 3 studenter er henvist til NAV etter å ha fått råd og veiledning i forhold til søknad<br />
om trygdeytelser som attføring/rehabiliteringspenger.<br />
Samarbeid med psykologen fungerer utmerket.<br />
Tabell 5.3 Sosialkonsulentens hovedstatistikk 2003-<strong>2008</strong>. (Kilde: SiÅs)<br />
År<br />
Antall<br />
henvendelser<br />
Antall<br />
konsultasjoner<br />
Andel internasjonale<br />
studenter<br />
2003 252 306 0,45<br />
2004 237 299 0,56<br />
2005 234 259 0,67<br />
2006 200 220 0,49<br />
2007 185 220 0,56<br />
<strong>2008</strong> 201 255 0,62<br />
Helsestasjonen har blitt kontaktet i forbindelse med relevante problemstillinger og har vært behjelpelig<br />
med råd og veiledning. Det har vært et godt samarbeid fra sak til sak med Folloklinikken i forbindelse<br />
med studenter som er henvist til Akuttenheten for psykiatri i Follo.<br />
Generelle problemstillinger<br />
Noen søker råd og veiledning i forhold til studievalg, lesevaner, konsentrasjonsproblemer og generelt<br />
råd og veiledning i forhold til det å være ung og uerfaren. Noen søker voksenkontakt med en<br />
utenforstående med taushetsplikt som står utenfor familie, venner og lærere. For de internasjonale<br />
studentenes del gjelder de aller fleste henvendelsene hjelp til å utfylle skjemaer i forbindelse med valg av<br />
fastlege, eller henvisning til fastlege, samt hjelp til oversettelser av brev fra sykehusene. Det har vært<br />
noen saker i forbindelse med skatt og folkeregisterregistrering. Andre har fått hjelp til jobbsøking og<br />
rådgivning i forbindelse med familiegjenforening og boligproblemer.<br />
Det er i samtalene med sosialkonsulenten blitt vektlagt mestring av presenterte problemer. Studentene<br />
har fått en forståelse av viktigheten av samarbeid med andre for å endre sin situasjon.<br />
Henvendelsene hos psykologen har vært koordinert av sosialkonsulenten og de fleste studenter har<br />
vært inne til en avklarende samtale. Henvendelsene oppfattes i hovedsak å ha vært relevante. Antallet<br />
brukere av psykologtjenesten økte betraktelig 1. semester i forhold til tidligere år. Det ble allikevel ikke<br />
lang ventetid fordi psykologen utvidet timeantallet. (3 uker på det meste i en kort periode.) Generelt har<br />
ventetiden vært på under 1-2 uker i hele perioden. Sosialkonsulenten har løpende kontakt med<br />
studentpresten. Samarbeidet kan nok utvikles i forhold til gruppevirksomhet. Det er også en fordel at<br />
psykolog, prest og sosialkonsulent er i samme bygg.<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 86
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Det ble avholdt ”Ta Ordet”-kurs vår og høst. Til sammen 18 personer fullførte. Ved å gjeninnføre<br />
egenrapporteringsskjema ved søknad, og påmelding direkte til kursleder i stedet for SiT, har vi oppnådd<br />
å treffe akkurat de som passer inn i denne typen gruppe. Det ble kjørt full kursrekke med 6<br />
sammenkomster, i stedet for kortversjonen som ble utprøvd i 2007.<br />
3.5.1.3 Velferd<br />
Kartlegging av tilstander<br />
Ny årlig trivselsundersøkelse blant studentene ble igangsatt i 2007, og en oppsummering av studenters<br />
tilbakemeldinger fra velferdstilbudet sees i tabell 5.4.<br />
Det har vært en positiv økning i tilfredshet på de aller fleste områdene, og særlig for kultur- og<br />
idrettstilbud utenfor <strong>UMB</strong> (+0,6 poeng) og vurderingen av SiÅs totalt (+0,55 poeng). De to forannevnte<br />
ligger begge rett under 4 poeng. Det er fortsatt et forbedringspotensial for kantinetilbudet, som ligger<br />
uendret på 3,4 poeng. Tilfredsheten med velferdstilbudet i snitt har gått fra 3,89 i 2007 til 4,12 i <strong>2008</strong>,<br />
en økning på over 0,2 poeng.<br />
Tabell 5.4 Studentenes tilbakemeldinger fra trivselsundersøkelsen om velferd<br />
i perioden 2007-<strong>2008</strong>. (Kilder: Årsrapport om studiekvalitet 2007 [3] og Trivselsundersøkelsen <strong>2008</strong> [14])<br />
Formulering År Skala Snitt 2007 Snitt <strong>2008</strong><br />
Tilfredshet med velferdstilbudet<br />
Vurdering av tilbudet fra de frivillige lag og<br />
foreninger<br />
Vurdering av tilbudet fra Studentsamfunnet<br />
Vurdering av idrettstilbudet fra SiÅs<br />
Vurdering av kantinetilbudet<br />
Vurdering av andre kultur- og idrettstilbud<br />
utenfor <strong>UMB</strong><br />
Studenttilfredshet med Samskipnaden i Ås<br />
Vurdering av SiÅs<br />
1=svært<br />
misfornøyd,<br />
6=svært<br />
fornøyd<br />
1=svært<br />
misfornøyd,<br />
6=svært<br />
fornøyd<br />
1=svært<br />
misfornøyd,<br />
6=svært<br />
fornøyd<br />
1=svært<br />
misfornøyd,<br />
6=svært<br />
fornøyd<br />
1=svært<br />
misfornøyd,<br />
6=svært<br />
fornøyd<br />
4,65 4,79<br />
4,46 4,35<br />
4,17 4,34<br />
3,37 3,39<br />
3,37 3,98<br />
1=svært<br />
misfornøyd,<br />
6=svært<br />
3,31 3,86<br />
fornøyd<br />
Snitt velferdstilbudet 3,89 4,12<br />
Vurdering av studentboligene (SiÅs): Fornøyd % 54,2 45,7<br />
Ikke fornøyd<br />
Har aldri bodd i studentbolig<br />
25,4<br />
20,3<br />
18,9<br />
35,4<br />
Andel studenter med tillitsverv % rundt 60 Ca 48<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 87
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
3.5.1.4 Universell utforming (tidligere tilrettelegging)<br />
Gjennomført arbeid (Kilder: SA/DSA)<br />
Det er tatt hensyn til universell utforming i alle små og store fysiske tiltak gjennomført på<br />
undervisningsrom ved <strong>UMB</strong> i <strong>2008</strong>. DSA legger prinsippet for universell utforming til grunn for<br />
gjennomføring av alle prosjekter.<br />
Små og store universelle utformings-tiltak som er gjennomført i <strong>2008</strong>:<br />
• Oppgradering i Tårnbygningen, 4. etasje. Undervisningsrom utformet med riktig belysning,<br />
kontraster, akustiske tiltak, AV-utstyr med tilhørende mikrofonanlegg koblet opp mot trådløst<br />
teleslynge-anlegg. Nytt ventilasjonsanlegg.<br />
• Renovering av 5. etasje i Tårnbygningen, med nytt ventilasjonssystem, belysning og kontraster,<br />
akustiske tiltak og totalrenovering av toaletter inklusiv toalett for bevegelseshemmede.<br />
• Utskifting av AV-utstyr i Festsalen i Urbygningen, U218. AV-utstyr med tilhørende<br />
mikrofonanlegg koblet opp mot trådløst teleslynge-anlegg for hørselshemmede<br />
• Ferdigstilling av utvendig rullestolrampe til VR-labben, Planteskolen.<br />
Studiedirektøren la fram et notat for ILT og SLT i november <strong>2008</strong>, som vedtok at Handlingsplan for<br />
studenter med nedsatt funksjonsevne skulle revideres. Dette arbeidet blir gjennomført i 2009.<br />
3.5.1.5 Individuell tilrettelegging (ny)<br />
<strong>UMB</strong> tilstreber så langt det er mulig å legge forholdene til rette for studenter med behov for<br />
tilrettelegging, enten det skyldes synshemming, hørselshemming, lese- og/eller skrivevansker, astma,<br />
allergi, angst, kroniske sykdommer eller andre årsaker. Dette kan både være tilrettelegging ved eksamen<br />
og/eller tilrettelegging i studietiden.<br />
Tilrettelegging i studiene<br />
Studenter som har behov for individuell tilrettelegging i studiehverdagen, kan kontakte<br />
Studieavdelingen for hjelp. Dette kan gjelde både midlertidig tilrettelegging i perioder av studiet<br />
eller tilrettelegging i hele studiet. Dokumentasjon fra lege, spesialist eller annen sakkyndig må<br />
fremlegges.<br />
Tilrettelegging ved eksamen<br />
Studieavdelingen organiserer tilrettelegging ved eksamen. Det kan for eksempel være utvidet<br />
eksamenstid, bruk av særskilte hjelpekilder, -midler, alternativ eksamensform eller eget rom for<br />
avvikling av eksamen. Studenter som av helsemessige årsaker må ha utvidet tid på eksamen eller andre<br />
særordninger må søke studieavdelingen innen fristen for oppmelding. Dokumentasjon fra lege,<br />
spesialist eller annen sakkyndig må fremlegges, jf. Forskrift om eksamen kap. 5, § 5-6<br />
Tilretteleggingstiltak kan gjelde for hele studietiden dersom behov er dokumentert, og man trenger da<br />
ikke søke før hver eksamensperiode.<br />
Eksempler på tilrettelegging ved eksamen ved dokumentert behov:<br />
Ammepause, bløt penn, enerom for eksamensavvikling, forlenget tid, opplesing av oppgaver, muntlig<br />
eksamen fremfor skriftlig, spesiell stol eller heve/senkbare bord, bruke PC under eksamen.<br />
Rullestolbrukere eller bevegelseshemmede:<br />
Eksamensavvikling i tilgjengelig rom (inntil videre er ikke alle eksamensrom tilgjengelig for<br />
bevegelseshemmede)<br />
Spesialutstyr for svaksynte.<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 88
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Informasjon for studenter med dysleksi<br />
Flere studenter som studerer ved <strong>UMB</strong> har dysleksi, og studieavdelingen bidrar i samarbeid med den<br />
enkelte student og NAV for å tilrettelegge forholdene i studietiden og under eksamensavvikling.<br />
Tilrettelegging i studietiden<br />
E-Lector er et dataprogram som gjør det enklere for dyslektikere og personer med andre lesevansker å<br />
lese. <strong>UMB</strong> har lisens på denne programvaren, og programvaren installeres ved behov i<br />
eksamensperioden.<br />
TextPilot er ett nytt verktøy utviklet for dyslektikere. Programvaren er gratis.<br />
Studenter kan søke studieavdelingen om inntil 20 timers språkvask av oppgave (retting av syntaks og<br />
ordfeil).<br />
Tilrettelegging ved eksamen<br />
Ved dokumenterte lese- og/eller skrivevansker kan studenter få innvilget tilretteleggingstiltak for hele<br />
studietiden. Dette kan for eksempel være utvidet eksamenstid, høytlesing av oppgaveteksten, bruk av<br />
PC (kan ikke nødvendigvis innvilges for alle emner) og muntlig eksamen (kan ikke nødvendigvis<br />
innvilges for alle emner).<br />
Tabell 5.5 viser antallet tilrettelagte eksamener og tiltak i kalenderåret <strong>2008</strong>. Det var 161 studenter som<br />
fikk tilrettelagt eksamener, men flere av disse har fått tilrettelegging flere ganger i løpet av året.<br />
Tabell 5.5 Antallet tilrettelagte eksamener og tiltak i kalenderåret <strong>2008</strong>. (Kilde: SA)<br />
Studenter<br />
med<br />
til rettelegging<br />
Eksamener<br />
som er<br />
tilrettelagt<br />
Student<br />
er som<br />
har<br />
benyttet<br />
Eksam<br />
ener på<br />
PC<br />
Antall<br />
studenter<br />
med eksamen<br />
på<br />
Eksamen<br />
-er på<br />
enerom<br />
Studenter<br />
med muntlig<br />
eksamen<br />
i stedet for<br />
Muntlige<br />
eksamener<br />
i stedet for<br />
skriftlig<br />
PC<br />
enerom<br />
skriftlig<br />
Ny prøve 10 10 0 0 0 0 0 0<br />
2.-4.1<br />
Januar- 35 35 3 3 1 1 1 1<br />
blokka<br />
Ny prøve 16 17 0 0 1 1 0 0<br />
29.3-5.4<br />
Vår- 109 241 10 23 4 6 1 3<br />
parallellen<br />
Juniblokka 23 26 1 2 1 1 1 1<br />
August- 32 32 3 3 2 2 0 0<br />
blokka<br />
Høst- 68 105 9 16 5 7 1 3<br />
parallellen<br />
Totalt 293 466 26 47 14 18 4 8<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 89
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
3.5.2 Oppnådde resultater og fremtidige utfordringer<br />
Oppnådde resultater<br />
• En rekke konkrete tiltak for et forbedret totalt læringsmiljø ved <strong>UMB</strong> er gjennomført<br />
• Det er opprettet en tverrfaglig prosjektgruppe med oppgave å koordinere arbeidet med det<br />
fysiske læringsmiljøet<br />
• Sosialkonsulent, psykolog og studentprest ble samlokalisert i <strong>2008</strong><br />
• <strong>UMB</strong> tilstreber så langt det er mulig å legge forholdene til rette for studenter med behov for<br />
tilrettelegging, både i studietiden og ved eksamen<br />
Fremtidige utfordringer<br />
• Opprette flere grupperom og fleksible lesesalsplasser ved <strong>UMB</strong>, og å tilrettelegge for en<br />
rettferdig distribuering av disse mellom instituttene<br />
• Lage en total romplan i forbindelse med renovering, nybygg og erstatningslokaler, og vurdere<br />
rutiner og ansvar for tildeling av faste lesesalsplasser for masterstudenterLMU vil vedta rutiner<br />
for saksbehandling og gjennomføring av Læringsmiljøtiltak i 2009<br />
• Utvikle tilbudet til pendlere på campus<br />
• Avklare rollefordelingen mellom bestiller (institutt), koordinator (studieavdeling), eierenhet<br />
(leverer av EBA-ressurser) og forvalter (DSA)<br />
• Utvikle et bedre kantinetilbud<br />
Fra 2007:<br />
• Mange studenter opplevde nedlatende holdninger fra lærer eller veileder<br />
• Ifølge trivselsundersøkelsen kan driften av studentboliger forbedres<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 90
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
3.6 Kvalitetsområde 6: Forskerutdanningen<br />
3.6.1 Vurdering av utført arbeid og datagrunnlag<br />
3.6.1.1 Rekruttering til forskerutdanning<br />
Rekruttering til forskerutdanning ved <strong>UMB</strong> (Kilde: SA og instituttene)<br />
- Utlyste stipendiatstillinger ved instituttene<br />
- Nasjonalt program for utvikling, forskning og utdanning (NUFU)-stillinger<br />
(stillinger til prosjekter)<br />
- Kvoteordningen/NORAD<br />
- HEC (Pakistan Higher Education Commission)<br />
ILP:<br />
ILP tilbyr en profesjonsutdanning der kandidater ikke nødvendigvis prioriterer en forskerkarriere. ILP må<br />
derfor aktivt oppsøke og oppfordre aktuelle kandidater for en forskerkarriere. ILP har i hovedsak norske<br />
søkere, og profesjonstilknytningen gjør at ILP også får modne kandidater som har vært noen år i praksis.<br />
Instituttet vil arbeide aktivt for å utvide kontaktnettet mot aktuelle samarbeidende universiteter for å<br />
sikre bedre rekruttering for fremtidige kvotestipendiater. Det er et problem at <strong>UMB</strong>s samarbeidende<br />
universiteter ikke dekker ILPs fagområder.<br />
Søkning til forskerutdanning (Kilde: POA)<br />
Tall for antall søkere per utlyst stilling og forholdstall mellom antall søkere og antall stillinger er ikke<br />
lett tilgjengelig. Tallene finnes på instituttene. Jobb Norge utvikler nå en statistikkmodul som vil gjøre<br />
det enklere å fremskaffe slike tall.<br />
Faglig nivå ved opptak til forskerutdanning (Kilde: SA)<br />
PhD-forskriften oppgir en standard for faglig minimumsnivå for opptak. For å bli tatt opp som<br />
doktorgradsstudent må søkeren ha mastergrad eller tilsvarende utdanning som <strong>UMB</strong> har godkjent som<br />
grunnlag for opptak. Søkeren skal ha en sterk faglig bakgrunn fra sitt tidligere studium. Karakterene fra<br />
høgere grads eksamener (120 studiepoeng) skal normalt være i den beste halvdel av<br />
studentpopulasjonen.<br />
3.6.1.2 Omfang av forskerutdanning<br />
Antall doktorgradsavtaler og antall nye doktorgradsstudenter<br />
(Kilder: Årsrapport om studiekvalitet 2007 [3] og FS/DBH [4])<br />
Tabell 6.1 viser antallet PhD-avtaler (totalt og nye) ved <strong>UMB</strong>. Antall nye doktorgradsavtaler er oppgitt<br />
slik: DBH antall/reelt antall (FS per 26.6.<strong>2008</strong>). For forklaring, se kommentar under tabellen.<br />
I <strong>2008</strong> var det totale antall doktorgradsavtaler høyere enn noe tidligere år. Dette har blant annet<br />
sammenheng med at det i 2004 var et høyere inntak av PhD-studenter (352) enn tidligere år (250-300).<br />
Antall nye doktorgradsstudenter har økt de senere år, men var noe lavere i <strong>2008</strong> enn i 2007.<br />
Tabell 6.1 Antallet PhD-avtaler (totalt og nye) ved <strong>UMB</strong> i perioden 2005-<strong>2008</strong>.<br />
2005 2006 2007 <strong>2008</strong><br />
Antall PhD-avtaler (Høst) 293 252 245 352<br />
Antall nye PhD-avtaler* 35/55 16/73 26/98 83<br />
*Inntil <strong>2008</strong> var det et stort etterslep tidsmessig i registreringen av nye doktorgradsstudenter/-avtaler. Derfor var antallet<br />
som ble rapportert til DBH alt for lavt disse årene. Oppdaterte FS-tall for nye doktorgradsavtaler årene 2005-2007 er satt<br />
inn for å korrigere bildet.<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 91
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Tabell 6.2 viser prosentandel PhD-avtaler (totalt og nye) i forhold til antallet studenter totalt.<br />
Her ser vi at <strong>UMB</strong> ligger i topp for sektoren.<br />
Tabell 6.2 Prosentandel PhD-avtaler (totalt og nye) i forhold til antallet studenter totaltt<br />
(Kilde: DBH [4])<br />
Universitet Antall Antall PhD-avtaler<br />
studenter (% av studentantall)<br />
totalt<br />
Antall nye<br />
PhD-avtaler<br />
(% av<br />
studentantall)<br />
NTNU 20 178 2 122 (10,5) 441 (2,2)<br />
<strong>UMB</strong> 3 121 352 (11,3) 83 (2,7)<br />
UiA 8 155 89 (1,1) 27 (0,33)<br />
UiB 14 484 1 366 (9,4) 210 (1,5)<br />
UiO 27 858 2 532 (9,1) 477 (1,7)<br />
UiS 8 263 209 (2,5) 35(0,42)<br />
UiT 5 575 625(11,2) 116 (2,1)<br />
Sum/Snitt 87634 7 295 (8,3) 1 389 (1,6)<br />
Antall uteksaminerte PhD-kandidater per faglig tilsatt (tidligere gitt per undervisnings- og forskerstilling<br />
(Kilder: Årsrapport om studiekvalitet 2007 [3] og DBH [4])<br />
I <strong>2008</strong> økte antall uteksaminerte PhD-kandidater per faglig tilsatt (i undervisnings-, forsknings- og<br />
formidlingsstilling) til 0,13 fra 0,09 foregående år. Siden 2005 er 2007 det eneste året <strong>UMB</strong> ikke har<br />
ligget litt over sektoren i snitt.<br />
År Per undervisnings- og forskerstilling Per faglig tilsatt (sektoten i snitt)<br />
2005 0,18 0,11 (0,09)<br />
2006 0,17 0,11 (0,09)<br />
2007 0,15 0,09 (0,10)<br />
<strong>2008</strong> - ___ 0,13 (0,11)<br />
Tabell 6.3 viser antall PhD-kandidater per faglig tilsatt ved universitetene i <strong>2008</strong>, og viser at <strong>UMB</strong><br />
ligger på topp sammen med UiO.<br />
Tabell 6.3 Antall PhD-kandidater per faglig tilsatt ved universitetene i <strong>2008</strong><br />
(Kilde: DBH [4])<br />
Universitet<br />
<strong>2008</strong><br />
Antall avlagte<br />
PhD-grader<br />
Antall faglig ansatte<br />
(forsknings-,<br />
undervisnings- og<br />
formidlingsstillinger)<br />
Antall PhDkandidater<br />
per faglig<br />
tilsatt<br />
NTNU 314 2686 0,12<br />
<strong>UMB</strong> 67 509 0,13<br />
UiA 3 528 0,006<br />
UiB 233 2022 0,12<br />
UiO 435 3354 0,13<br />
UiS 12 599 0,02<br />
UiT 104 1135 0,09<br />
Sum/Snitt 1168 10833 0,11<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 92
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
3.6.1.3 Utdanningsplan og oppfølging av doktorgradsstudenter<br />
Utdanningsplan for doktorgradsstuderende<br />
<strong>UMB</strong>s PhD-forskrift oppgir krav for å få doktorgraden:<br />
- Omfatter tilsvarende 3 års heltidsstudium (180 sp)<br />
- Godkjent opplæringsdel (30-70 sp)<br />
- Godkjent avhandling, prøveforelesning og forsvar av avhandling<br />
<strong>UMB</strong> har formelt sett kun ett PhD-program, (<strong>UMB</strong> hadde i utgangen av <strong>2008</strong> syv forskerskoler, som til<br />
en viss grad kan fungere som doktorgradsprogrammer). Som følge av dette finnes det ikke sentralt<br />
definerte utdanningsplaner som presiserer faglig bredde, dybde og avgrensning i forhold til andre<br />
fagfelt og andre faglige kriterier for graden. Alle doktorgradsstudenter utarbeider kursplan,<br />
prosjektbeskrivelse og fremdriftsplan for både opplæringsdelen og forskningsarbeidet.<br />
NOKUTs forskrift om akkreditering av studier inkluderer et sett med krav til utdanningsplaner for<br />
doktorgradsprogrammer. <strong>UMB</strong>s doktorgradsforskrift er mest sannsynlig for generell (ikke fagspesifikk)<br />
til å oppfylle NOKUTs krav. En annen referanseramme er Dublin Descriptors, et sett med europeiske<br />
standarder for doktorgradsstudier utarbeidet i regi av blant annet European University Association<br />
(EUA). Det må derfor vurderes:<br />
- Hvor mange program <strong>UMB</strong> skal tilby<br />
- Innholdet i de enkelte program<br />
Kvalitetssikring av doktorgradsavtale og andre trinn i studieprogresjonen (Kilde: SA)<br />
I 2007 og <strong>2008</strong> ble prosjektet ”Bedre rutiner for PhD-utdanningen” gjennomført, som innebar<br />
gjennomgang av rutiner for PhD-utdanningen og tettere oppfølging av studentene:<br />
- Arbeidet med gjennomgang av administrative rutiner rundt PhD-utdanningen ble høyt<br />
prioritert i <strong>2008</strong>, og de endrede rutinene gjenspeiles i utbedrede skjema og maler<br />
- PhD-forskriften ble revidert, til en så stor grad at det ble en ny forskrift<br />
(se også punkt 3.1 Forskrifter).<br />
- Det ble gjennomført en serie informasjonsmøter ved alle instituttene der samarbeidsinstitusjoner<br />
også ble invitert: ”Nice to know for PhD supervisors and their students”,<br />
som et ledd i å bedre informasjonen til veiledere og studenter<br />
- Opplæring av studieveiledere ved instituttene i registrering og behandling av doktorgradsdata i<br />
FS ble gjennomført i <strong>2008</strong> (se også tabell 4.11).<br />
Prosjektet har oppnådd å gjøre administrasjonen på instituttene mer enhetlig, bedret oversikten over<br />
studentene og har som mål å øke gjennomstrømningen.<br />
Studieavdelingens tilbud – kurs/info til PhD-studenter (Kilde: SA og QuestBack evalueringer)<br />
Informasjonsmøter for nye doktorgradsstudenter ble avholdt vår og høst. Tema som ble tatt opp<br />
var: Veiledning og utdanningsstrategi ved <strong>UMB</strong>, etikk i forskning, doktorgradsstudenters rettigheter og<br />
plikter, introduksjon til administrative rutiner og presentasjon av FODOS, NOVA og Studieavdelingen.<br />
Responsen var positiv.<br />
Skrivekurs (Academic Writing Course) for doktorgradsstudenter ble avviklet i <strong>2008</strong> den 26.-29.<br />
februar og 2.-4. desember. Kursene hadde respektive 16 og 14 deltagere og det ble foretatt evaluering<br />
av hvert av skrivekursene. I snitt svarte 69 % av deltagerne, og 72 % av disse var fornøyde eller veldig<br />
fornøyde med kurset.<br />
Doktorgradsstudentenes tilfredshet med veiledningen (Kilde: SA)<br />
<strong>UMB</strong> foretar foreløpig ikke en systematisk studentevaluering av doktorgradsveiledningen. Det er<br />
planlagt gjennomført en trivselsundersøkelse blant PhD-studenter ved <strong>UMB</strong> i 2009.<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 93
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
FODOS (Doktorgradsstudentenes interesseorganisasjon)<br />
Doktorgradsstudentenes interesseorganisasjon FODOS er en kanal for tilbakemeldinger angående<br />
PhD-utdanningen: tilfredshet, misnøye eller klager. FODOS har kontaktpersoner på alle instituttene og<br />
møter med <strong>UMB</strong>-ledelsen to ganger i året.<br />
3.6.1.4 Forskningsarbeidet<br />
Ekstern evaluering av doktorgradsprogrammer<br />
Evaluering av forskerutdanningen inngår i eksterne fagområdeevalueringer (Norges forskningsråd<br />
(NFR), NOKUT eller andre). <strong>UMB</strong> har ikke et eget opplegg for intern eller ekstern evaluering av<br />
doktorgradsprogrammet.<br />
Nivå og omfang av forskningsarbeidet og avhandlingen<br />
Kvalitetssikring underveis skjer gjennom veiledergruppa og tre obligatoriske seminarer. Dette er<br />
instituttenes ansvar.<br />
Doktorgradsstudentenes tilfredshet med forskningsarbeidet<br />
<strong>UMB</strong> har ingen systematisk evaluering av doktorgradsstudentenes tilfredshet med forskningsarbeidet.<br />
3.6.1.5 Faglig miljø<br />
Antall forskerskoler (Kilde: Forskningsavdelingen og Rapport og planer <strong>2008</strong>-2009 [7])<br />
<strong>UMB</strong> hadde ved utgangen av <strong>2008</strong> sju ”egne” forskerskoler;<br />
- Biogeochemistry in a Changing Environment<br />
- Environmental Stressors and Ecotoxicology,<br />
- Development and Resource Economics,<br />
- Genetikk,<br />
- Molekylær mikrobiologi,<br />
- Systembiologi,<br />
- Miljø- og utviklingsstudier.<br />
<strong>UMB</strong> er også tilknyttet 4 av de 5 nasjonale forskerskolene som ble tildelt midler fra NFR i <strong>2008</strong>.<br />
Disse fire er Bedriftsøkonomi, Medical Imaging, Structural Biology og Educational Research.<br />
<strong>UMB</strong> er også tilknyttet minst to internasjonale forskerskoler; Graduate School of International<br />
Devlopment Studies (Roskilde University), og Architecture and planning for the urban<br />
landscape (Sveriges Lantbruksuniversitet). I <strong>2008</strong> var det et mål at <strong>UMB</strong>s egne forskerskoler<br />
skulle dokumentere forskerutdanningsprogram i tråd med NOKUTs krav til studieplaner i<br />
doktorgradsutdanningen. Det har ikke vært mulig å fullføre dette i <strong>2008</strong>.<br />
Doktorgradsstudentenes tilfredshet med det faglige miljøet<br />
<strong>UMB</strong> har ingen systematisk evaluering av doktorgradsstudentenes tilfredshet med det faglige miljøet.<br />
3.6.1.6 Spesialiseringstilbudet<br />
Antall emner tilbudt på 400-nivå (Kilder: FS og Årsrapport om studiekvalitet 2007 [3])<br />
Antall emner på 400-nivå bedret seg betraktelig fra 2007 til <strong>2008</strong>:<br />
2005: 26<br />
2007: 15<br />
<strong>2008</strong>: 36<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 94
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Evaluering av 400-emner<br />
400-emnene evalueres etter endt undervisningsperiode på lik linje med andre emner (se 3.4<br />
Emneevaluering – ordinære emner). Resultatene fra evalueringene av 400-emnene er dokumentert i<br />
emnedatabasen, men ikke samlet og systematisert.<br />
Deltakelse i doktorgradskurs ved andre institusjoner<br />
Tilgangen til doktorgradskurs ved andre universiteter antas å være god. For eksempel har<br />
doktorgradsstudenter ved <strong>UMB</strong> god tilgang til kurs gjennom NOVA-samarbeidet. Det finnes ingen lett<br />
tilgjengelig oversikt over doktorgradsstudentenes deltakelse på kurs ved andre utdanningsinstitusjoner.<br />
Klage<br />
<strong>UMB</strong> har ingen systematisk evaluering av doktorgradsstudentenes tilfredshet med<br />
spesialiseringstilbudet.<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 95
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
3.6.2 Oppnådde resultater og fremtidige utfordringer<br />
Oppnådde resultater<br />
• Kvalitetssikringene av administrative forhold knyttet til PhD-utdanningen ved <strong>UMB</strong> er<br />
forbedret vesentlig i løpet av <strong>2008</strong>, blant annet er en ny PhD-forskrift utarbeidet<br />
• Kurstilbudet på 400-nivå er bedret<br />
Fremtidige utfordringer<br />
• Definere områder og innhold i PhD-program som <strong>UMB</strong> tilbyr ( iht NOKUTs krav)<br />
• Kartlegge og identifisere forbedringsområder innen undervisnings- og forskningsdelen av PhDutdanningen<br />
• Bevisstgjøre hva doktorene skal brukes til i samfunnet<br />
- en 100% akademisk øvelse eller/og kvalifisering for et yrke?<br />
• Legge til rette for videre karriereløp for ferdig nyutdannede doktorer ved universitetet<br />
• Tilby doktorgradsutdanning tilpasset behovet for doktorer i næringsliv og forvaltning<br />
Fra 2007:<br />
• <strong>UMB</strong>s doktorgradsprogrammer blir ikke systematisk evaluert<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 96
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
3.7 Kvalitetsområde 7: Internasjonalisering<br />
3.7.1 Vurdering av utført arbeid og datagrunnlag<br />
3.7.1.1 Internasjonalt nettverk<br />
Internasjonale utvekslings- og samarbeidsavtaler<br />
I 2007 var det en stor økning i antall studentutvekslingsavtaler, særlig mot USA og Canada som en<br />
oppfølging av Forskningsrådets og Kunnskapsdepartementets satsning på Nord-Amerika. I <strong>2008</strong> har<br />
derfor fokuset vært på å gjøre de nye avtalene kjent blant studentene. Antallet studentutvekslingsavtaler<br />
har derfor økt minimalt i forhold til 2007.<br />
For studieåret <strong>2008</strong>/2009 bestod <strong>UMB</strong>s avtaleportefølje av:<br />
Bilaterale avtaler: 26<br />
Erasmusavtaler: 68<br />
Til sammenligning bestod avtaleporteføljen i studieåret 2005/2006 av totalt 14 bilaterale avtaler og 60<br />
Erasmus avtaler, mens det i 2007/<strong>2008</strong> hadde økt til 23 bilaterale avtaler og 64 Erasmusavtaler.<br />
<strong>UMB</strong> Summer University (Kilde: SN-sak 5/2009)<br />
Summer University ble gjennomført for andre gang i <strong>2008</strong> med to emner:<br />
- Current Challenges in the Management of Norwegian Natural Resources<br />
- Sustainable sanitation - decentralized, natural and ecological wastewater treatment<br />
47 studenter fra 14 land ble tatt opp.<br />
Studienemnda tilrådde at Summer University avsluttes med umiddelbar virkning etter <strong>2008</strong>.<br />
Prøveprosjektet blir avsluttet grunnet gjeldende rammebetingelser, og fordi man ikke oppnådde<br />
hovedmålet, en økt rekruttering av nord-amerikanske studenter. To år var for kort prøveperiode,<br />
gjennomføringen var administrativt kostbar og insentivene for instituttene for få. Dette resulterte i svak<br />
tilslutning fra instituttene.<br />
Kurset Sustainable sanitation, som var nytt i <strong>2008</strong> og blir eksternt finansiert fra Utenriksdepartementet,<br />
har fortsatt som kurs i juni-blokken. <strong>UMB</strong> kunne invitere 27 studenter og dekke deres kostnader (reise,<br />
opphold og andre utgifter).<br />
NOVA-samarbeidet (Kilde: NOVA Annual Report <strong>2008</strong> [19])<br />
<strong>UMB</strong> er fremdeles en aktiv medlemsinstitusjon i nettverket. I <strong>2008</strong> ble Faculty of Forest Sciences ved<br />
University of Joensuu, Finland ønsket velkommen i NOVA som nettverkets åttende medlem. Det ble<br />
også besluttet å inkludere Faculty of Agricultural Sciences ved Aarhus Universitet fra 2009.<br />
Det ble initiert et nærmere samarbeid med NOVAs søsterorganisasjon i de baltiske land BOVA (The<br />
Baltic Forestry, Veterinary and Agricultural University), som blant annet innebærer at BOVA og<br />
NOVA nå er del av samme Nordplus-nettverk.<br />
På PhD nivå:<br />
- 17 PhD-kurs ble avholdt innen rammen av nettverket<br />
- Omlag 12 % av PhD studentene ved medlemsinstitusjonene tar del i et NOVA PhD-kurs årlig.<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 97
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
På MSc nivå:<br />
- 8 NOVA Intensive Master Courses (NIMC) ble avholdt<br />
- Et felles NOVA/BOVA intensivkurs i Sustainable Pig Production ble avholdt høsten <strong>2008</strong> med en<br />
ukes opphold på Sveriges Lantbruksuniversitet i Alnarp og en uke ved Estonian University of<br />
Life Sciences.<br />
- NOVA nettverket i Plant Pathology lanserte høsten <strong>2008</strong> et felles nordisk MSc-program<br />
(NorPath) med opptak ved <strong>UMB</strong> og LIFE (Det biovidenskapelige fakultet, Københavns<br />
Universitet)<br />
Forpliktende utdanningssamarbeid med institusjoner i utviklingsland og land med overgangsøkonomi<br />
NOMA (NORADS’s Programme for Master Studies) erstattet Norad Fellowship Program (NFP) i 2007. I løpet<br />
av de 40 årene NFP har eksistert, har programmet gitt verdifulle bidrag til det internasjonale nettverket<br />
på <strong>UMB</strong>. Det nye NOMA-programmet legger opp til at de fleste kurs nå tilbys ved<br />
samarbeidsinstitusjonene i sør, i stedet for i Norge. Norad begrunner den nye ordningen med at dette<br />
vil være mer kostnadseffektivt. <strong>UMB</strong> og universitetets internasjonale campus mister mye på ikke lenger<br />
å motta disse studentene fra sør. Likevel opprettholdes samarbeidet med institusjonene i utlandet, og<br />
<strong>UMB</strong> er fortsatt en stor aktør i programmet.<br />
Mobilitet hos vitenskapelig ansatte og forskere<br />
Internasjonal mobilitet blant vitenskapelig tilsatte/gjesteforskere måles i antall utenlandske forskere<br />
som gjester institusjonen i løpet av rapporteringsåret, samt <strong>UMB</strong>s egne forskere som har hatt faglig<br />
opphold ved institusjon i utlandet. Oppholdet må være på minst en uke.<br />
Tabell 7.1 viser i antall internasjonal mobilitet blant vitenskapelig tilsatte/gjesteforskere. Det totale<br />
antallet innreisende og utreisende har de siste tre årene ligget på 160 til 170.<br />
Tabell 7.1 Internasjonal mobilitet blant vitenskapelig tilsatte/gjesteforskere. (Kilde: DBH)<br />
2005 2006 2007 <strong>2008</strong><br />
Totalt<br />
(Herav<br />
postdoktor)<br />
Totalt<br />
(Herav<br />
postdoktor)<br />
Totalt<br />
(Herav<br />
postdoktor)<br />
Totalt<br />
(Herav<br />
postdoktor)<br />
5. rammeprogram 1 (-) - - 1 (1)<br />
6. rammeprogram - 1 (1) - 1 (-)<br />
Andre program 12 (4) 6 (4) 9 (1) 25 (11)<br />
Bilaterale avtaler 11 (3) 8 (4) 16 (-) 1 (1)<br />
Erasmus Link - - 2 (-) -<br />
Erasmus Mundusprogrammet<br />
- - 2 (-) -<br />
Individbaserte avtaler 115 (33) 111 (34) 92 (22) 51 (18)<br />
Kulturavtaleprogrammer 3 (1) - - 1 (-)<br />
Kvoteprogram - - 4 (2) 9 (-)<br />
NORAD 3 (2) 3 (-) 5 (-) 5 (-)<br />
NORFA - 12 (11) 1 (-) -<br />
NOVA - 1 (1) 20 (1) -<br />
NUFU 18 (2) 16 (2) 19 (-) 19 (-)<br />
Sokrates/ERASMUS 5 (-) 2 (1) - -<br />
Øst-Europaprogrammene 1 (-) 1 (-) - 4 (-)<br />
Ut / Inn 117/52 104/57 87/83 66/50<br />
<strong>UMB</strong> totalt (Herav postdoktor) 169 (45) 161 (57) 170 (26) 116 (31)<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 98
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
I 2007 var antallet postdoktorer som reiste ut/inn (26) en del lavere enn de to foregående årene (45 og<br />
57), og det holder seg omtrent like lavt i <strong>2008</strong> (31). Det har tidligere år vært nesten dobbelt så mange<br />
utreisende (fra <strong>UMB</strong> til andre institusjoner) som innreisende til <strong>UMB</strong>. Men i 2007 og <strong>2008</strong> er forholdet<br />
nærmere 1/1 med et sterkt fallende antall utreisende og et relativt stabilt antall innreisende vitenskapelig<br />
ansatte og forskere.<br />
Studentmobilitet<br />
Studentmobilitet måles i antall studenter som utveksles til <strong>UMB</strong> og antall studenter som reiser på<br />
utveksling fra <strong>UMB</strong>. Studentene utveksles på ett av følgende programmer: Erasmus, Nordplus, Bilateral<br />
avtale eller individbasert program. Tabell 7.2 viser studentutveksling til <strong>UMB</strong> fordelt på<br />
utvekslingsprogram, og figur 7.1. viser det samme grafisk.<br />
Tabell 7.2 Studentutveksling til <strong>UMB</strong> fordelt på utvekslingsprogram (hvor studenten er registrert i minst 3<br />
måneder). (Kilde: DBH [4])<br />
Totalt inn Erasmus Nordplus Bilateralt Individuelt Andre 3<br />
2003 128 35 0 9 41 43<br />
2004 187 40 5 5 26 111<br />
2005 110 33 4 3 28 42<br />
2006 133 32 6 9 13 73<br />
2007 128 42 7 19 1 79<br />
<strong>2008</strong> 133 62 6 34 0 31<br />
Utveksling til <strong>UMB</strong><br />
200<br />
180<br />
160<br />
Antall studenter<br />
140<br />
120<br />
100<br />
80<br />
60<br />
Totalt inn<br />
Erasmus<br />
Nordplus<br />
Bilateralt<br />
Individuelt<br />
Andre[1]<br />
40<br />
20<br />
0<br />
2003 2004 2005 2006 2007 <strong>2008</strong><br />
Figur 7.1 Studentutveksling til <strong>UMB</strong> fordelt på utvekslingsprogram (hvor studenten er registrert i minst<br />
3 måneder). (Kilde: DBH [4])<br />
Nivået for utveksling til <strong>UMB</strong> lå på samme nivå i <strong>2008</strong> som i 2006 (133 studenter). Tallet ser ut til å ha<br />
stabilisert seg på ca 130 studenter, et antall som er tilfredsstillende.<br />
3 Andre er i hovedsak studenter på kvoteordningen, Noradprogrammet eller kulturavtaler.<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 99
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Regional fordeling av utenlandske studenter<br />
Tabell 7.3 viser regional fordeling av utenlandske studenter ved <strong>UMB</strong>. Andelen av de utenlandske<br />
studentene som kommer fra Europa har ligget stabilt på 35 % de siste årene, men har i <strong>2008</strong> gått ned til<br />
33%. 55 % kom fra Afrika og Asia: ca 30 % fra Afrika og 25 % fra Asia. Det var få studenter fra Nord-<br />
Amerika, Sør-Amerika og Oseania. Fra 2004 til 2005 var det en sterk økning av studenter fra Asia.<br />
<strong>UMB</strong> har hatt få studenter fra Nord-Amerika, Sør-Amerika og Oseania (Andre).<br />
Tabell 7.3 Utenlandske studenter ved <strong>UMB</strong> fordelt på regioner.<br />
(Kilde: DBH [4], se også tabell 1.6 s. 28 for instituttvis fordeling)<br />
Nord-<br />
Amerika Sør-Amerika Andre<br />
Europa Afrika Asia<br />
Totalt % % % % %<br />
2003 257 36 92 27 70 9 22 4 9 5 14 0 9<br />
2004 264 35 92 35 93 7 18 6 16 3 7 0 0<br />
2005 351 35 130 30 109 22 81 6 21 3 10 0 0<br />
2006 379 35 141 31 123 23 92 4 17 2 7 0 0<br />
2007 427 35 151 30 126 23 99 3 14 2 8 2 21<br />
<strong>2008</strong> 512 33 170 30 152 24 124 4 21 1 6 8 39<br />
Det totale antallet utenlandske studenter ved <strong>UMB</strong> har økt de siste årene og doblet seg siden 2003.<br />
Dette inkluderer alle studenter som ikke har norsk statsborgerskap, ikke bare de som kommer på<br />
avtaleprogrammer. Prosentandelen har i samme periode økt fra 10 til 16 % (tabell 1.4 s. 30). I <strong>2008</strong> var<br />
det totalt 512 utenlandske studenter på <strong>UMB</strong>, fordelt på 94 nasjonaliteter. Dette var en oppgang i<br />
forhold til 2007 (427 utenlandske studenter).<br />
<strong>UMB</strong> har de siste årene hatt mange studenter fra Etiopia og Nepal. Rekrutteringen bør styrkes fra land<br />
og regioner med få søkere.<br />
Målsetningen med kvoteordningen er at studenter fra utviklingsland og land i Sentral-/Øst-Europa og<br />
Sentral-Asia skal tilegne seg relevant kompetanse som de etter endt studie i Norge kan bruke i<br />
hjemlandet. De kommende årene er <strong>UMB</strong> blitt tildelt følgende kvoteplasser:<br />
- <strong>2008</strong>-09: 60 fra utviklingsland og 10 fra Sentral-/Øst-Europa og Sentral-Asia<br />
- 2009-10: 50 fra utviklingsland og 10 fra Sentral-/Øst-Europa og Sentral-Asia<br />
- 2010-11: 42 fra utviklingsland og 10 fra Sentral-/Øst-Europa og Sentral-Asia<br />
Kvoteordningen er viktig for den akademiske utvekslingen mellom <strong>UMB</strong> og samarbeidsinstitusjoner i<br />
utlandet. Tabell 7.4 viser en oversikt over utvekslingsstudenter og studenter under kvoteprogram på de<br />
ulike instituttene. Årsaken til at <strong>UMB</strong> er blitt tildelt færre studenter i årene fram mot 2011 er at andre<br />
høyere utdanningsinstitusjoner i Norge nå konkurrerer om plassene. Det er synd for <strong>UMB</strong> å miste disse<br />
plassene, og det er viktig for universitetet å forsøke og opprettholde sin stilling på tross av den økte<br />
konkurransen fra de andre universitetene. På tross av de reduserte plassene, er <strong>UMB</strong> fortsatt en<br />
vesentlig aktør i kvoteordningen. <strong>UMB</strong> har vedtatt at alle kvoteplassene fra 2009 skal gå til PhDstudier.<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 100
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Tabell 7.4 Utvekslingsstudenter og studenter under kvoteprogram (Kilde: DBH [4])<br />
Afrika Asia<br />
Institutt<br />
Total Total<br />
Europa<br />
Total<br />
Nordamerika<br />
Total<br />
Oceania<br />
Total<br />
Søramerika<br />
Total<br />
Uspesifisert<br />
Total<br />
Institutt for internasjonale miljøog<br />
utviklingsstudier Noragric<br />
15 - - 2 - - - 17<br />
Institutt for kjemi, bioteknologi<br />
og matvitenskap – IKBM<br />
- - 4 - - - - 4<br />
Institutt for landskapsplanlegging<br />
- ILP<br />
- - 5 5 - - - 10<br />
Institutt for matematisk realfag<br />
og teknologi - IMT<br />
- - 9 - - - - 9<br />
Institutt for naturforvaltning -<br />
INA<br />
- - 5 - - - - 5<br />
Institutt for plante- og<br />
miljøvitenskap - IPM<br />
- - 19 - - - - 19<br />
Institutt for økonomi og<br />
ressursforvaltning -IØR<br />
- - 5 - - - - 5<br />
Uspesifisert underenhet 9 6 37 23 19 1 30 125<br />
Total<br />
Institutt for internasjonale miljøog<br />
utviklingsstudier Noragric<br />
15 - - 2 - - - 17<br />
3.7.1.2 Internasjonalt innhold i studiene<br />
Internasjonal benchmarking av faglig nivå i studiene (<strong>UMB</strong>)<br />
<strong>UMB</strong>s eksterne programevalueringer ga en internasjonal benchmark for faglig nivå og andre aspekter<br />
ved studieprogrammene. Bortsett fra disse innspillene har vi lite data på internasjonalt innhold i<br />
studiene.<br />
Tabell 7.5 sammenfatter komiteenes ulike bemerkninger ved evaluering av programmet.<br />
Internasjonale fagperspektiver varierer antakelig mye mellom studieprogram. En av komiteene fra 2007<br />
bemerket at siden vi ikke har internasjonale standarder for sammenligning av utdanninger kan en presis<br />
benchmarking ikke gjøres. Det internasjonale perspektivet i studieprogrammene er likevel viktig, og på<br />
dette området trenger vi flere indikatorer som kan gi oss en pekepinn på hvor <strong>UMB</strong> ligger i forhold til<br />
andre læresteder.<br />
I 2009 skal <strong>UMB</strong> starte opp en evaluering av alle eksterne evalueringer som er gjennomført til nå.<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 101
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Tabell 7.5 Ekstern programevalueringskomité sine vurderinger og innspill på faglig nivå i studiene 5-<br />
årig master i landskapsarkitektur (Kilde: Sluttrapporter fra evalueringen [20]) (vil flyttes til best egnede sted)<br />
Programmet 5M-LA (ILP) <strong>2008</strong>-09 Mulige tiltak<br />
Læringsmål<br />
Omfang<br />
Relevans<br />
Struktur og leveranse<br />
Passende for å oppnå<br />
læringsmål<br />
Evaluering og<br />
benchmarking<br />
Kompetanse og<br />
forskningsbasering<br />
Kompetanse hos lærere<br />
Fremtidig<br />
arbeidsmarked<br />
Resursbruk og<br />
rekruttering<br />
Forskningsbasis<br />
Læringsresultat og<br />
kvalitetssikring<br />
Benchmarking av<br />
læringsresultat<br />
Kvalitetssikring<br />
Organisatorisk<br />
rammeverk<br />
Instituttstøtte og<br />
rammeverksfaktorer<br />
Positivt Forbedringspotensial Forslag<br />
Mer omfattende enn<br />
mistekrav i henhold til<br />
europeiske standarder<br />
Passende mål både<br />
nasjonalt og<br />
internasjonalt<br />
Manglende kritisk<br />
tenkning og refleksjon<br />
Positivt Forbedringspotensial Forslag<br />
Er passende for å Vanskeligheten i å<br />
oppnå læringsmål motivere og skape<br />
Spesiell assistanse fra<br />
ansatte til negative<br />
entusiastiske studenter studenter<br />
To år felles<br />
For ”ustrukturert ”4. år BSc 3 år felles +<br />
startutdannelse<br />
MSc 2 år spesialisering<br />
Positivt Forbedringspotensial Forslag<br />
Imponert over bredden<br />
blant ansatte og godt<br />
utstyrt med praktikere<br />
Alle har ikke<br />
universitetspedagogikk<br />
En bredere debatt ved<br />
<strong>UMB</strong> om hvordan<br />
forskning måles innen<br />
design<br />
Positivt Forbedringspotensial Forslag<br />
LA-programmet ansees<br />
som meget suksessfullt<br />
- Forberede studentene<br />
bedre på en kompleks<br />
arbeidslivssituasjonen<br />
- Bedre forståelsen for<br />
behovet av kunnskaper<br />
og det unike i deres<br />
spesialisering<br />
Positivt Forbedringspotensial Forslag<br />
En bredere gruppe av<br />
studenter ved opptak<br />
med tegneevner og en<br />
ide om målet med en<br />
LA-utdannelse<br />
Positivt Forbedringspotensial Forslag<br />
Er i samsvar med<br />
internasjonale<br />
standarder<br />
Er i samsvar med god<br />
praksis<br />
Positivt Forbedringspotensial Forslag<br />
Uklare ansvarsforhold<br />
innen Seksjon for<br />
landskapsarkitektur<br />
Gjennomføre kurs i<br />
universitetspedagogikk<br />
for alle fulltidsansatte<br />
- Forskningskrav for alle<br />
fulltidsansatte<br />
- Ansette forskningskoordinator<br />
- Felles tegnestudioer<br />
over nivåer og retninger<br />
- Utfordrende<br />
interdisiplinære<br />
oppgaver fra<br />
begynnelsen<br />
Intervjuer og portefølje i<br />
tillegg til studiepoeng<br />
som opptaksgrunnlag<br />
Vurdere<br />
arbeidsbelastningen hos<br />
seksjonsleder<br />
Utnyttelse av resurser ved<br />
<strong>UMB</strong> og hos partnere<br />
- Koble LA til Byreg<br />
programmet<br />
- Bedre utnytte<br />
”bærekraftig” merket<br />
Utnytte potensialet som<br />
ligger i delt campus med<br />
Life Sciences<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 102
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
3.7.1.3 Studiepoeng tatt utenfor <strong>UMB</strong><br />
Tabell 7.6 viser studentutveksling fra <strong>UMB</strong> i perioden 2003-<strong>2008</strong> fordelt på utvekslingsprogram. Det<br />
totale antallet studenter som reiser på utveksling har gått ned de siste årene. Tabell 7.2 og figur 7.2 viser<br />
at i perioden 2003-2005 lå utvekslingen fra <strong>UMB</strong> på et stabilt høyt nivå (21-22 %). I 2006 og 2007 sank<br />
andelen av utreisende studenter til 14 %, mens det i <strong>2008</strong> lå på 15 %.<br />
Tabell 7.6 Studentutveksling fra <strong>UMB</strong> fordelt på utvekslingsprogram<br />
(hvor studenten er borte i minst 3 måneder). (Kilde: DBH [4])<br />
Andre<br />
program Individuelt % 4<br />
Totalt ut Erasmus Nordplus Bilateralt<br />
2003 110 26 9 30 - 41 21<br />
2004 112 18 14 53 - 26 21<br />
2005 121 37 20 36 - 28 22<br />
2006 80 23 16 17 1 23 14<br />
2007 84 11 13 42 1 17 14<br />
<strong>2008</strong> 86 11 8 44 - 23 15<br />
Studentutveksling fra <strong>UMB</strong><br />
140<br />
120<br />
Antall studenter<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
Totalt ut<br />
Erasmus<br />
Nordplus<br />
Bilateralt<br />
Andre program<br />
Individuelt<br />
20<br />
0<br />
2003 2004 2005 2006 2007 <strong>2008</strong><br />
Figur 7.2 Studentutveksling fra <strong>UMB</strong> fordelt på utvekslingsprogram (hvor studenten er registrert i<br />
minst 3 måneder). (Kilde: DBH [4])<br />
Figur 7.3 viser at hoveddelen av utvekslingen (fra <strong>UMB</strong>) skjer på bachelornivå. I <strong>2008</strong> hadde 21 % av<br />
studentene som fikk tildelt bachelorgraden studiepoeng fra utenlandsk lærested. Dette er en oppgang<br />
fra rundt 12 % i 2007 og 16 % i 2006. Årsaken til oppgangen kommer først og fremst av at det i <strong>2008</strong><br />
for første gang ble tildelt et stort antall bachelorgrader i utviklingsstudier hvor det er en svært stor andel<br />
av studentene som har studiepoeng fra utlandet. Av 15 tildelte bachelorgrader i utviklingsstudier hadde<br />
10 utenlandsopphold (se også tabell 7.6).<br />
4 Det totale antall semesterregistrerte studenter i høstterminen (fra NSD) delt på 5 år. Prosentverdien forteller da noe om<br />
andelen av et tenkt årskull som er på utveksling.<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 103
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Totalt antall bachelorgrader og antall bachelorgrader med utenlandsopphold i <strong>2008</strong><br />
30<br />
25<br />
20<br />
Antall<br />
15<br />
10<br />
5<br />
Antall bachelorgrader<br />
Antall bachelorgrader med utenlandsopphold<br />
0<br />
Akvakultur<br />
Bioteknologi<br />
Geomatikk<br />
Husdyrfag<br />
Matvitenskap<br />
Miljø- og naturressurser<br />
Naturvitenskapelige fag<br />
Plantevitenskap<br />
Skog, miljø og industri<br />
Utviklingsstudier<br />
Økologi og naturforvaltning<br />
Økonomi og administrasjon<br />
Økonomi og ressursforvaltning<br />
Figur 7.3 Totalt antall bachelorgrader og antall bachelorgrader med utenlandsopphold <strong>2008</strong><br />
Tabell 7.7 viser totalt antall bachelorgrader og antall bachelorgrader med utenlandsopphold på ulike institutt i<br />
perioden 2006-<strong>2008</strong>.<br />
Tabell 7.7 Totalt antall bachelorgrader og antall bachelorgrader med utenlandsopphold i 2006, 2007 og<br />
<strong>2008</strong> fordelt på studieprogram. (Kilde: SA)<br />
2006 2007 <strong>2008</strong><br />
Bachelorprogram<br />
Antall grader<br />
totalt<br />
Antall<br />
grader med<br />
utenlandsopphold<br />
Antall grader<br />
totalt<br />
Antall grader<br />
med<br />
utenlandsopphold<br />
Antall grader<br />
totalt<br />
Antall grader<br />
med<br />
utenlandsopphold<br />
Akvakultur 2 1 6 0 2 2<br />
Bioteknologi 20 3 28 4 25 3<br />
Geomatikk 2 0 11 0 1 0<br />
Husdyrfag 16 3 24 5 23 0<br />
Matvitenskap 18 2 21 0 14 2<br />
Miljø- og<br />
6 1 9 1 6 1<br />
naturressurser<br />
Naturviten-<br />
3 0 12 1 5 1<br />
skapelige fag<br />
Plantevitenskap 15 1 15 2 8 2<br />
Skog, miljø<br />
10 2 14 2 6 3<br />
og industri<br />
Utviklingsstudier - - 1 1 15 10<br />
Økologi og<br />
27 3<br />
naturforvaltning 26 5 29 7<br />
Økonomi og<br />
26 4<br />
administrasjon 15 1 25 0<br />
Økonomi og<br />
ressursforvaltning 28 8 22 2<br />
17 5<br />
Totalt 172 28 227 28 165 36<br />
Den nedadgående trenden i antall studenter som reiser på utveksling til utlandet er foruroligende. <strong>UMB</strong><br />
klarer ikke å benytte alle tildelte midler i Nordplus-programmet og Erasmus-programmet. Spesielt<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 104
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
dårlig er <strong>UMB</strong> på utveksling til viktige handelspartnere i Europa, som England, Tyskland, Frankrike og<br />
Spania. En årsak til den nedadgående trenden er trolig at mange av studieprogrammene er for dårlig<br />
tilpasset utvekslingsopphold. De med studieopphold i utlandet brukte lengre tid på å oppnå graden enn<br />
de som hadde studiepoeng kun fra <strong>UMB</strong>. Analyse av bachelorvitnemål viste at blant de som hadde hatt<br />
utvekslingsopphold, brukte 89 % mer enn seks semestre på å oppnå graden. Blant de som ikke hadde<br />
vært på utveksling var tilsvarende andel 46 %. For de som fikk tildelt bachelorgrad i 2007 forlenget<br />
utvekslingsopphold i utlandet netto studietid i snitt med hele 1,3 semestre. Dette viser at<br />
studieprogrammene må tilrettelegges bedre for utenlandsopphold, slik at studentene kan fullføre<br />
innenfor normert tid. <strong>UMB</strong> markedsføres som et av de mest internasjonale studiestedene i Norge, og<br />
den statusen må vi jobbe for å beholde.<br />
Vinteren <strong>2008</strong> ble det gjennomført en studentundersøkelse der det ble undersøkt hva som er<br />
avgjørende for at <strong>UMB</strong>-studenter drar eller ikke drar på utveksling. Noe av det som kom tydelig fram<br />
er at oppfordring fra instituttene om å reise ut er avgjørende for svært mange studenter, og likeså<br />
mangel på oppfordring for de som valgte å ikke reise ut. Ellers er det tydelig av tilbakemeldingene at<br />
markedsføringen av utvekslingsmuligheter bør bli bedre, samt at det bør tilrettelegges bedre for<br />
utvekslingsopphold i studieprogrammene.<br />
Den nedadgående trenden i antall studenter med utvekslingsopphold i utlandet gjelder for hele landet.<br />
En rapport fra NIFU STEP (21/<strong>2008</strong>) har sett på endringen i antall norske studenter i utlandet de<br />
senere år. Nedgangen har vært betydelig, både når det gjelder antall gradsstudenter som tar hele<br />
utdanningen i utlandet og antall delstudenter som tar et studieopphold i utlandet som del av sin norske<br />
grad. Nedgangen har ikke vært så stor for de statlige høgskolene som for universitetene. Rapporten<br />
peker på flere årsaksforhold. Etter Kvalitetsreformen har mange læresteder økt sin oppmerksomhet på<br />
studentutveksling. På samme tid kan fokuset på økt gjennomstrømning og oppfølging ha motarbeidet<br />
dette. Det kan se ut som om moduliseringen av studiene og innføring av nye grader og ECTS har gjort<br />
utveksling enklere. På samme tid har flere studieprogrammer ved universitetene fått et større innslag av<br />
obligatoriske kurs og aktiviteter, og dette kan ha gjort studiet mindre fleksibelt med tanke på<br />
utenlandsopphold.<br />
3.7.1.4 Internasjonal tilrettelegging, informasjon og veiledning<br />
For å tilrettelegge for utvekslingsopphold i utlandet, har Studentenes informasjonsTorg (SiT) arrangert<br />
sentrale møter for alle studenter, samt deltatt på informasjonsmøter i regi av hvert enkelt institutt. SiT<br />
har jobbet også aktivt med å forbedre informasjonen om utvekslingsopphold på nettet, og de<br />
arrangerte møter mellom <strong>UMB</strong>-studenter og representanter fra partnerinstitusjoner på campus og<br />
hadde stand på Karrieredagen <strong>2008</strong>. SiT hadde daglig henvendelser fra studenter som ønsket å reise ut.<br />
Alle nye utenlandske studenter som kommer til <strong>UMB</strong> blir invitert og oppfordret til å delta på<br />
introduksjonsuke i august som inkluderer ekskursjon til Oslo samt et Oslo rebusløp. Introduksjonsuka<br />
blir fulgt opp av et halvdags seminar i oktober/november. For studenter som ankommer om våren<br />
holder SiT et dags-seminar. Av annen tilrettelegging kan nevnes utgivelse av studiehåndboka på<br />
engelsk, studentguide og informasjonsbrosjyre for internasjonale studenter (Information for International<br />
Students). Disse utarbeides hvert år.<br />
Andelen av emner som tilbys på engelsk har økt jevnt de siste årene. Studiekatalogen <strong>2008</strong>-09 sier at<br />
> 37% av emnene tilbys på engelsk og at emnet kan gis på engelsk hvis flere enn én student ønsker det.<br />
I <strong>2008</strong> var andelen 43 %. Av de 267 emnene som ble tilbudt på engelsk, var 141 av dem emner som ble<br />
tilbudt på engelsk ved behov. Under de eksterne evalueringene av studieprogrammer i 2007 bemerket<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 105
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
noen av studentene at mange lærere ikke var forberedt på å undervise på engelsk, selv om emnet var av<br />
de som tilbys på engelsk ved behov. Det ble i <strong>2008</strong> gjennomført et prøveprosjekt for å kartlegge<br />
kvaliteten på undervisningen i emner som undervises på engelsk gjennom egen undersøkelse blant<br />
studenter og ansatte. Dette skulle kunne utvides til alle institutter i 2010.<br />
Nye språkpolitiske retningslinjer ble vedtatt i 2007, og flere tiltak ble iverksatt for å gjøre <strong>UMB</strong> mer<br />
tospråklig. Språkportalen på nett var ett av dem. Flere tiltak er under utvikling. Fra 2007 ble også<br />
språkopplæring tilbudt. I <strong>2008</strong> ble det gjennomført opplæring i Norsk som fremmedspråk på tre ulike<br />
nivåer med til sammen 89 studenter, spansk på to nivåer med 64 studenter, fransk på to nivåer med 20<br />
studenter og swahili med 27 studenter. Språkopplæringen er et samarbeid med Høgskolen i Østfold.<br />
3.7.1.5 Internasjonalt campus<br />
Andelen studenter ved <strong>UMB</strong> som ikke har norsk statsborgerskap stiger. I <strong>2008</strong> var 16 % av studentene<br />
utenlandske, mot 5 % i 2007og 13 % i 2006 (tabell 1.5). Til sammenligning hadde UiO og UiB 12 % og<br />
lavest er Universitetet i Agder (UiA) med 5,5 % internasjonale studenter (tabell 1.4).<br />
I <strong>2008</strong> var Studenttingets budsjett på 150 000 NOK til inkluderingstiltak med en økning på 50 000<br />
NOK fra 2007. Pengene gikk til en rekke gode arrangementer og tiltak.<br />
Det har vært liten deltakelse blant de internasjonale studentene i universitetets organer som<br />
Studentstyret. De fleste av de internasjonale studentene er på <strong>UMB</strong> for en kortere periode, dette kan<br />
være en av grunnene til at så få velger å engasjere seg. De internasjonale studentene har for øvrig vært<br />
aktive i International Students’ Union (ISU) med arrangering av turer, studiemesser osv.<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 106
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
3.7.2 Oppnådde resultater og fremtidige utfordringer<br />
Fra Rapport og planer <strong>2008</strong>-2009:<br />
Med utgangspunkt i den internasjonale strategi (Internasjonal strategi for Universitetet for miljø- og biovitenskap<br />
2006 - 2010), bidrar følgende aktiviteter til utvikling av den faglige virksomheten:<br />
• Undervisning på engelsk gjør det mulig å rekruttere ansatte og studenter fra hele verden<br />
• Gode utvekslingsavtaler gjør det mulig for studenter tidlig i karrieren å etablere internasjonalt<br />
faglig sterke nettverk<br />
• Integrasjon av de utenlandske studenter på campus bidrar til etablering av internasjonalt faglig<br />
sterke nettverk<br />
• Godt samarbeid med SiÅs som betyr at <strong>UMB</strong> kan garantere bolig for utvekslingsstudenter og<br />
andre<br />
Oppnådde resultater:<br />
• Informasjon på nettet om utveksling har blitt forbedret<br />
• Antallet utenlandske studenter på <strong>UMB</strong> økte ytterligere, og antallet nasjonaliteter på campus<br />
økte<br />
• Studenttingets budsjett til inkluderingstiltak ble styrket<br />
Fremtidige utfordringer:<br />
• Øke andelen studenter som reiser på utveksling til utlandet for å ta studiepoeng som en del av<br />
graden ved <strong>UMB</strong><br />
• Få flere indikatorer på hvor godt det internasjonale perspektivet i studietilbudet er ivaretatt<br />
• Forbedre systemet rundt innsamling og analyse av studentevalueringer av studieopphold ved<br />
læresteder utenfor <strong>UMB</strong><br />
• Kartlegge kvaliteten på undervisningen i emner som undervises på engelsk gjennom egen<br />
undersøkelse blant alle studenter og ansatte<br />
Fra 2007:<br />
• Få internasjonale studenter engasjerer seg i universitetets organer og utvalg<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 107
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
3.8 Kvalitetsområde 8: Kandidater<br />
3.8.1 Vurdering av utført arbeid og datagrunnlag<br />
3.8.1.1 Progresjon og gjennomføring<br />
Antall uteksaminerte kandidater og studiepoengproduksjon per student<br />
(Kilder: Årsrapport om studiekvalitet 2007 [3] og DBH [4])<br />
Tabell 8.1 viser antall uteksaminerte kandidater og studiepoengproduksjon per student i perioden 2004-<br />
<strong>2008</strong>. Det var en nedgang i kandidatproduksjon fra 2007 til <strong>2008</strong>. Det var en nedgang i antall nye<br />
studiepoeng per egenfinansiert student til 42,5 i <strong>2008</strong>. Nivået ved <strong>UMB</strong> beveger seg mellom 42 og 45,<br />
snittet for universitetssektoren ligger på 40,5 i <strong>2008</strong>.<br />
Tabell 8.1 Antall uteksaminerte kandidater og studiepoengproduksjon per student<br />
(Kilder: Årsrapport om studiekvalitet 2007 [3] og DBH [4])<br />
2004 2005 2006 2007 <strong>2008</strong><br />
Antall uteksaminerte<br />
kandidater (rapportert (611) (675) 712 (558) 581 (666) 705 629<br />
tidligere)<br />
Studiepoengproduksjon<br />
per student 45,0 44,2 41,9 44,3 42,5<br />
Tabell 8.2 viser at strykprosenten holder seg høyere på lavere grad enn på mastergrad, noe som også<br />
gjelder andre universiteter. På mastergrad har strykprosenten økt i perioden 2004-2007, men holdt seg<br />
på 2007 nivå i <strong>2008</strong>. <strong>UMB</strong> har fra <strong>2008</strong> pålitelige data for doktorgrader, og derfor er strykprosenten<br />
inkludert også her i <strong>2008</strong>.<br />
Tabell 8.2 Strykprosent i emner fordelt på lavere grad og mastergrad, samt strykprosent i<br />
gjennomsnitt i perioden 2004-<strong>2008</strong> (Kilder: Årsrapport om studiekvalitet [3] 2007 og DBH)<br />
2004 2005 2006 2007 <strong>2008</strong><br />
Lavere grad 8,0 8,6 9,6 9,1 8,1<br />
Mastergrad 4,5 5,0 5,2 5,8 5,7<br />
Gjennomsnitt BSc og MSc<br />
(Alle universitetene)<br />
6,5<br />
(8,7)<br />
7,1<br />
(8,5)<br />
7,5<br />
(8,8)<br />
7,2<br />
(8,0)<br />
7,4<br />
(7,7)<br />
Doktorgrad<br />
(gjennomsnitt alle universitetene)<br />
- - - - 2,5<br />
(3,4)<br />
Gjennomføring i henhold til avtalt utdanningsplan<br />
Tabell 8.3 viser gjennomføringsgrad i henhold til avtalt utdanningsplan (%) i perioden 2004-<strong>2008</strong>.<br />
I <strong>2008</strong> lå gjennomføringsgraden på 81,1 %. Gjennomføringsgraden var noe lavere enn i 2007 og <strong>UMB</strong><br />
ligger nå på samme gjennomføringsgrad som alle universiteter og hele sektoren i snitt.<br />
Tabell 8.3 Gjennomføring i henhold til avtalt utdanningsplan i perioden 2004-<strong>2008</strong><br />
(Kilder: Årsrapport om studiekvalitet 2007 [3] og DBH [4])<br />
2004 2005 2006 2007 <strong>2008</strong><br />
<strong>UMB</strong> - 84,0 82,3 83,4 81,1<br />
Snitt for universitetene 71,5 75,1 77,3 80,8 82,3<br />
Snitt for sektoren 75,8 79,0 82,2 82,8 83,5<br />
Tid til grad, bachelor, master og forskerutdanning (Kilde: SA/FS)<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 108
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Tabell 8.4 viser gjennomsnittlig tid på bachelor-, master- og doktorgrad i perioden 2005-<strong>2008</strong>.<br />
Følgende antall vitnemål tildelt i <strong>2008</strong> ble analysert for å se hvor lang tid studentene hadde brukt for å<br />
oppnå graden: 3-årig bachelor; 162, 2-årig master; 248, 5-årig master; 89, PhD; 66. Vitnemålsanalysen er<br />
basert på data i FS, og er brutto tid (permisjoner og lignende er ikke tatt ut). I årets analyse er<br />
avslutningsemester satt til ut juli for å få med sent utskrevne vitnemål. Det er bare tatt med kandidater<br />
som har lik startår og termin som kullet og termin de er med i (det vil si at de har tatt alle emner på<br />
<strong>UMB</strong>). Det er en stor økning på 2 semestre for lavere grad. Det kan, i tillegg til at de faktisk bruker<br />
lengre tid, skyldes at flere kandidater venter til de har en master ferdig med å ta ut sin bachelor.<br />
Tilsvarende tall for doktorgrad var i <strong>2008</strong> 5,3/3,7 brutto/netto årsverk. Doktorgradsstudenter ved<br />
<strong>UMB</strong> brukte noe lengre tid i gjennomsnitt på utdanningen i forhold til gjennomsnittet totalt for alle<br />
universiteter.<br />
Tabell 8.4 Gjennomsnittlig tid (antall semester(halve år) eller brutto/netto årsverk) på<br />
bachelor-, master- og doktorgrad (alle finansieringskilder) i perioden 2005-<strong>2008</strong>.<br />
(Kilder: Årsrapport om studiekvalitet 2007 [3] og FS/DBH[4])<br />
2005 2006 2007 <strong>2008</strong><br />
Lavere grad<br />
7,0 7,2 7,4 9,4<br />
(3-årig bachelor)<br />
Mastergrad, 2-årig - - - 6,2<br />
Mastergrad, 5-årig - - - 12,1<br />
Doktorgrad 4,9/4,0 4,7/4,0 4,7/3,6 5,3/3,7<br />
Figur 8.1 viser en analyse av antall semestre som ulike kandidater bruker på å oppnå vitnemål.<br />
Avslutningsemester er satt til ut juli for å få med sent utskrevne vitnemål. Det er bare tatt med<br />
kandidater som har lik startår og termin som kullet og termin de er med i, det vil si at de har tatt alle<br />
emner på <strong>UMB</strong>.<br />
Figur 8.1 Antall semestre som kandidater (2-årig master, 3-årig bachelor, 5-årig master og PhD) bruker på oppnådd vitnemål.<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 109
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Tabell 8.5 viser gjennomstrømningen i organisert doktorgradsutdanning ved <strong>UMB</strong> i årene 2005-<strong>2008</strong>.<br />
Tallene er fordelt i tre finansieringskategorier: Egen budsjettramme, NFR og Andre eksternfinansierte. Brutto<br />
årsverk er antall år fra første registrering som doktorgradsstudent til gitt grad. Netto årsverk er antall år<br />
unntatt tid brukt på arbeidsplikt og permisjoner.<br />
Tabell 8.5 Gjennomstrømning i organisert doktorgradsutdanning ved <strong>UMB</strong> 2005-<strong>2008</strong>.<br />
(Kilder: Årsrapport om studiekvalitet 2007 [3] og DBH[4])<br />
2005 2006 2007 <strong>2008</strong><br />
Egen budsjettramme Antall disputerte 26 36 27 21<br />
Gj.snitt brutto årsverk 5,1 4,7 5,1 5,2<br />
Gj.snitt netto årsverk 4,2 4,0 3,9 3,5<br />
Antall avbrutte avtaler 12 11 6 4<br />
NFR (Norges Forskningsråd) Antall disputerte 14 4 5 17<br />
Gj.snitt brutto årsverk 4,7 3,5 4,1 5,2<br />
Gj.snitt netto årsverk 3,8 2,8 3,4 3,7<br />
Antall avbrutte avtaler 2 - 3 3<br />
Andre eksternfinansierte Antall disputerte 7 7 14 20<br />
Gj.snitt brutto årsverk 4,7 5,1 4,1 5,4<br />
Gj.snitt netto årsverk 3,9 4,4 3,3 3,9<br />
Antall avbrutte avtaler 4 7 7 8<br />
Antall avlagte doktorgrader<br />
Tabell 8.6 viser antall avlagte doktorgrader ved <strong>UMB</strong> og andre universiteter og antall<br />
doktorgradsavtaler i perioden 2005-<strong>2008</strong>.<br />
I <strong>2008</strong> ble 67 doktorgrader avlagt. Dette antallet er en økning på 47,5 prosentpoeng og kan kobles<br />
sammen med et høyt inntak av nye PhD-studenter i 2004. Antallet avlagte doktorgrader økte også på<br />
nasjonalt nivå med en økning på 20,8 prosentpoeng.<br />
Tabell 8.6 Antall avlagte doktorgrader ved <strong>UMB</strong> og andre universiteter og antall<br />
doktorgradsavtaler i perioden 2005-<strong>2008</strong>. (Kilder: Årsrapport om studiekvalitet 2007 [3] og FS/DBH [4])<br />
2005 2006 2007 <strong>2008</strong><br />
Avlagte doktorgrader <strong>UMB</strong> 49 48 47 67<br />
Totalt antall doktorgradsavtaler - <strong>UMB</strong> 293 252 245 352<br />
Antall avbrutte doktorgradsavtaler-<strong>UMB</strong><br />
(% av Totalt antall doktorgradsavtaler)<br />
18 18 16 15<br />
(4,26%)<br />
Avlagte doktorgrader alle universiteter 809 837 969 1168<br />
Totalt antall doktorgradsavtaler<br />
- alle universiteter 5540 5930 6460 7295<br />
Antall avbrutte doktorgradsavtaler<br />
- alle universiteter<br />
(% av Totalt antall doktorgradsavtaler)<br />
- - - 313<br />
(4,29%)<br />
Årsaker til frafall<br />
Indikatoren er ikke lett tilgjengelig. Det gjennomføres ikke i dag en undersøkelse blant studenter som<br />
slutter ved <strong>UMB</strong>.<br />
NIFU STEP har i sin rapport 9/<strong>2008</strong> ”Finnes det en ”universalmedisin” mot frafall?” [21] fokusert på<br />
hva lærestedene gjør for å forhindre frafall. Utgangspunktet for rapporten belyser forholdet mellom<br />
student og lærested, og i denne rapporten er det UiO, UiB og NTNU som er med.<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 110
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Andel doktorgradsstudenter med avtale som disputerte i kalenderåret<br />
(Kilder: Årsrapport om studiekvalitet 2007 [3] og FS/DBH[4])<br />
Andel avlagte doktorgrader (%) av totalt antall doktorgradsavtaler:<br />
Tabell 8.7 viser at andelen avlagte doktorgrader ved <strong>UMB</strong> var 19,0 % i <strong>2008</strong>. Denne andelen har<br />
nærmet seg snittet for universitetene siden 2005.<br />
Tabell 8.7 Andel doktorgradsstudenter med avtale som disputerte i kalenderåret<br />
(Kilder: Årsrapport om studiekvalitet 2007 [3] og FS/DBH [4])<br />
2002 2003 2004 2005 2006 2007 <strong>2008</strong><br />
<strong>UMB</strong> 26,7 26,4 20,6 16,7 19,0 19,2 19,0<br />
For alle universiteter 18,2 16,7 15,9 14,6 14,1 15,0 16,0<br />
3.8.1.2 Kandidatenes faglige kompetanse<br />
Relevans av tilegnet kompetanse<br />
Kandidatundersøkelser:<br />
Noen institutt innhenter informasjon fra sine kandidater på eget initiativ. <strong>UMB</strong> planlegger en større<br />
kandidatundersøkelse for bachelor, master og PhD-nivå under 2009/2010.<br />
Den eksterne komiteen som evaluerte 5-årig master i landskapsarkitektur i <strong>2008</strong>-09 påpekte at<br />
utdanningen er vel tilpasset arbeidsmarkedet, både spesifikt og i et bredere perspektiv.<br />
3.8.1.3 Kandidatenes internasjonale kompetanse<br />
Internasjonal kompetanse tilegnet gjennom studiet<br />
Jamfør 7.1 Internasjonalt nettverk, 7.2 Internasjonalt innhold i studiene og 7.3 Studiepoeng tatt utenfor <strong>UMB</strong><br />
Den eksterne komiteen som evaluerte 5-årig master i landskapsarkitektur i <strong>2008</strong>-09 påpekte at en endret<br />
struktur i programmet til 3-årig bachelor pluss 2-årig master vil øke mulighetene for internasjonal<br />
utveksling til og fra studiet.<br />
3.8.1.4 Kandidatenes yrkeskompetanse<br />
Arbeidspraksis som del av studiet (Kilde: Studiehåndboka <strong>2008</strong>/2009 [12])<br />
I <strong>2008</strong> hadde 13 emner obligatorisk praksis: BUS290, EDS386, HFX101, HFX110, LAA112, LAA121,<br />
LAA211, MVI101, MVI102, PPRA300, PPRA301, PPXP100, TIP250. I tillegg har MINA301 en ikke<br />
obligatorisk praksisdel. Dette er en økning fra 10 emner med obligatorisk praksis i 2007.<br />
Det er få emner som hadde obligatorisk praksis. De fleste emner antas likevel å gi kompetanser som er<br />
relevante for studentenes senere arbeid. Brukerpanelet, som er personer med erfaring fra ”bruk” av<br />
kandidater fra <strong>UMB</strong>, gir verdifulle tilbakemeldinger på kandidaters yrkeskompetanse ved eksterne<br />
programevalueringer.<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 111
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Studenter i ledelse – spesialkurs for tillitsvalgte (Kilde: SA)<br />
Antall studenter som tok eksamen i emnet AOS234 Studenter i ledelse - Spesialkurs for tillitsvalgte studenter:<br />
2004: 22 (20 bestått)<br />
2005: 18 (13 bestått)<br />
2006: 23 (alle bestått)<br />
2007: 18 (alle bestått)<br />
<strong>2008</strong>: 22 (alle bestått)<br />
Arbeid ved siden av studiet<br />
(Kilder: Trivselsundersøkelsen <strong>2008</strong> [14] og Evaluering av masteroppgavearbeidet ved <strong>UMB</strong> <strong>2008</strong>)<br />
Trivselsundersøkelsen <strong>2008</strong> viste at 53,7 % hadde arbeid ved siden av studiene, 19, 1 % arbeidet bare i<br />
ferier. Evaluering av masteroppgavearbeidet viste at 48,4 % av studentene som deltok jobber ved siden<br />
av studiene. I spørsmålsstillingene ble det ikke skilt mellom heltidsjobb, deltidsjobb eller sommerjobb.<br />
3.8.1.5 Faglig kvalitet på masteroppgaver og doktoravhandlinger<br />
Benchmarking av internasjonalt nivå i doktoravhandlinger<br />
Bedømmelseskomiteene for doktoravhandlinger leverer en inngående vurdering av avhandlingen. Her<br />
vurderer internasjonale medlemmer av komiteen hvordan doktoravhandlingens nivå og omfang er i<br />
forhold til standarder i deres hjemland. Tabell 8.8 viser benchmarking av internasjonalt nivå i Dr.<br />
scientarum, PhD og Doctor philosophiae avhandlinger i årene 2005-<strong>2008</strong>. I <strong>2008</strong> var de fleste<br />
avhandlingene (82 %) var på tilsvarende nivå som doktoravhandlinger i utlandet, mot 62 % i 2007. 16<br />
% var på et sterkere nivå (17 % i 2007) og ingen var på et svakere nivå (13 % i 2007) som<br />
doktoravhandlinger i utlandet.<br />
Tabell 8.8 Benchmarking av internasjonalt nivå i Dr. scientarum, PhD og Doctor philosophiae*<br />
avhandlinger. (Kilde: Vurderinger fra internasjonale medlemmer av bedømmelseskomiteene/SA)<br />
2005 2006 2007 <strong>2008</strong><br />
Svakere 7 11 6 (13 %) 0<br />
Gjennomsnittlig/tilsvarende 27 27 29 (62 %) 55 (82 %)<br />
Sterkere 12 5 8 (17 %) 11 (16 %)<br />
Ubesvart 5 7 4 (8 %) 1 (1,5 %)<br />
Antall godkjente<br />
avhandlinger 49 48 47 67<br />
* Antall tildelte Doctor philosophiae grader var 1 i 2005, 1 i 2006, 1 i 2007 og 1 i <strong>2008</strong>.<br />
I løpet av <strong>2008</strong> ble det innført en mer standardisert form for å svare på PhD-avhandlingens kvalitet,<br />
omfang og godkjenning. For de 20 avhandlingene som ble vurdert etter denne formen ble resultatet<br />
som følger: 10 % hadde en kvalitet over standard til komitémedlemmets land. 25 % hadde et omfang<br />
over standard til komitémedlemmets land. Ingen avhandlinger ble vurdert til å ha lavere kvalitet eller<br />
omfang enn i komitémedlemmets land.<br />
Karakterbedømming av masteroppgave (Kilde: FS)<br />
Figur 8.2 viser at masteroppgavene fikk bedre karakterer (høyere andel med karakterer i området A-C)<br />
enn alle nivå. Dette gjelder både ved <strong>UMB</strong> og i universitetssektoren totalt sett. Ved <strong>UMB</strong> er det noen<br />
flere som får karakteren B, ellers ligger <strong>UMB</strong> omtrent på nivå med sektoren totalt sett.<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 112
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Figur 8.2 Karakterfordeling for alle nivå og masteroppgaver ved <strong>UMB</strong> og sektoren totalt i <strong>2008</strong>.<br />
Figur 8.3 viser at karaktersettingen varierer noe mellom instituttene i <strong>2008</strong>.<br />
Figur 8.3 Karaktersettingen på de ulike instituttene i <strong>2008</strong>.<br />
3.8.1.6 Sysselsetting etter endt utdanning<br />
Sysselsetting blant <strong>UMB</strong>s kandidater<br />
Det ble ikke foretatt en systematisk innsamling av slike data i <strong>2008</strong>, men <strong>UMB</strong> planlegger en større<br />
kandidatundersøkelse for bachelor, master og PhD-nivå under 2009/2010.<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 113
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
3.8.2 Oppnådde resultater og fremtidige utfordringer<br />
Oppnådde resultater<br />
• Andel emner med obligatorisk praksis i undervisningen har økt<br />
• Et betydelig høyere antall doktorgrader er avlagt i <strong>2008</strong> enn foregående år (kan kobles sammen<br />
med et høyt inntak av nye PhD-studenter i 2004)<br />
Fremtidige utfordringer<br />
• Årsaker til frafall er ukjent, det gjennomføres ingen undersøkelser blant de som slutter ved<br />
<strong>UMB</strong>. Årsaker til frafall under studier bør undersøkes i 2010<br />
Fra 2007:<br />
• Doktorgradsstudenter brukte lengre tid fram til graden enn snittet for alle universiteter samlet<br />
• Omfanget av ekstern praksis i bachelor- og masterprogram er begrenset, og mulighetene for<br />
utveksling og praksisopphold hos arbeidsgivere og i industrien er fortsatt i stor grad uutnyttet<br />
• Kandidatenes internasjonale kompetanse er for flere av studieprogrammene begrenset og for<br />
flere av studieprogrammene er det uklart hvilken internasjonal kompetanse kandidatene<br />
besitter etter endt utdanning<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 114
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
4 Appendix<br />
Kvalitetsområde 2:<br />
2a) Masteroppgaveprisen 2007<br />
(Kilde: US-sak nr 99/<strong>2008</strong> Tildeling av Masteroppgaveprisen 2007<br />
Det vises til statutter for masteroppgavepris ved Universitetet for miljø- og biovitenskap (<strong>UMB</strong>), vedtatt av<br />
universitetsstyret 28.02.<strong>2008</strong>, vedlegg 1. Prisen deles ut for beste masteroppgave pr. kalenderår. Prisen for<br />
kalenderåret 2007 deles ut på immatrikuleringsfesten den 15. august <strong>2008</strong>.<br />
Komité for masteroppgaven 2007 har bestått av følgende personer:<br />
Leder:<br />
Trine Hvoslef-Eide, prorektor for utdanning<br />
Vitenskapelig ansatt: Theo Meuwissen, Institutt for husdyr- og akvakulturvitenskap<br />
Vitenskapelig ansatt: Frode Alfnes, Institutt for økonomi og ressursforvaltning<br />
Vitenskapelig ansatt<br />
Line Nybakken, Institutt for naturforvaltning<br />
Vitenskapelig ansatt<br />
Arne Tronsmo, Institutt for kjemi, bioteknologi og matvitenskap<br />
PhD-student<br />
Maren Elise Bachke, Institutt for økonomi og ressursforvaltning<br />
Student:<br />
Daniel Huth Ommundsen, nestleder studentstyret<br />
Sekretær:<br />
Bodil Norderval, studieavdelingen<br />
Komiteens innstilling<br />
Komiteen har hatt 3 fellesmøter. Ved vurdering av oppgavene ble det tatt utgangspunkt i statuttenes kriterier<br />
samt en helhetlig kvalitativ vurdering. Alle oppgavene ble først vurdert av minst to komitémedlemmer. Etter den<br />
første vurderingen var det to oppgaver som utpekte seg som finalister. Dette var oppgavene til Heidi<br />
Torgundrud Ryen og Joakim Flathaug Ramberg. Alle medlemmene i komiteen vurderte på nytt disse oppgavene.<br />
Etter en nøye og helhetlig vurdering vedtok komiteen å innstille Joakim Flathaug Ramberg som kandidat til<br />
masteroppgaveprisen 2007.<br />
Komiteen begrunner sin innstilling med følgende:<br />
Joakim Flathaug Rambergs oppgave har tittelen ”Vindpåvirket avsetting og redistribuering av snø på tak - en evaluering av<br />
snølaststandarden NS-EN 1991-3.” Oppgaven er skrevet ved Institutt for matematiske realfag og teknologi (IMT)<br />
og er på 30 studiepoeng. Flathaug Ramberg har hatt førsteamanuensis Thomas Kringelbotn Thiis som<br />
hovedveileder.<br />
Oppgaven er omfattende, velskrevet og på et profesjonelt vitenskapelig språk. I tillegg har oppgaven en meget<br />
god struktur og oppbygging.<br />
Flathaug Ramberg imponerer med at han har brukt en rekke forskjellige metoder i sitt arbeid: data simuleringer,<br />
samling av data på primærstedet (Valhall Arena), samt på en tilsvarende hall i Finnmark. Han har også bygget en<br />
modell av Valhall og gjort forsøk med denne. Gitt tiden Flathaug Ramberg har hatt tilgjengelig, har han gjort et<br />
meget imponerende arbeid, og han har vist at han behersker flere veldig ulike metoder. Han har benyttet<br />
forskjellige tilnærmingsmåter for å belyse et problem, noe som han har vist å kunne beherske fullt ut.<br />
Problemstillingen som tas opp – vindpåvirket avsetting og redistribuering av snø på tak – er meget relevant.<br />
Innstillingskomiteen vil understreke at oppgaven avspeiler en dyktig student med stor forståelse for sitt fagfelt.<br />
Administrerende direktørs kommentar<br />
Administrerende direktør vil takke innstillingskomiteen som har vurdert de nominerte masteroppgavene. Det er<br />
utfordrende og vanskelig å sammenligne og vurdere helt ulike oppgaver, men komiteen har gjort et grundig og<br />
godt arbeid. Administrerende direktør støtter komiteens innstilling, og tilrår at masteroppgaveprisen 2007 tildeles<br />
Joakim Flathaug Ramberg.<br />
ÅRSRAPPORT OM STUDIEKVALITET <strong>2008</strong> 115
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
2b) Studentenes pris for beste foreleser <strong>2008</strong><br />
Våren <strong>2008</strong><br />
Som en del av arbeidet med å heve studiekvalitet ved <strong>UMB</strong> kårer studentene semesterets beste<br />
foreleser. I vår har hele 42 forelesere blitt nominert til semesterets beste foreleser. Arne Grimenes<br />
gikk av med seieren med kurset FYS112 Mekanikk og termofysikk. Grimenes er foreleser ved<br />
Institutt for matematiske realfag og teknologi (IMT).<br />
Komiteen for semesterets beste foreleser har dette semesteret bestått av:<br />
Anniken Torset og Anders Myhr.<br />
Komiteen kåret Arne Grimenes som vårens vinner blant annet på bakgrunn av at han er en<br />
særdeles omtenksom foreleser, han utrolig flink til å motivere studentene sine, også når<br />
eksamensnervene slår til. Han er grundig og oppofrende. Han er også veldig systematisk og<br />
ryddig på forelesningene.<br />
Studentene beskriver Grimenes sine fortrinn slik: "Han er en fantasisk flink og engasjert lærer.<br />
Han er alltid presis, både ved oppstart, pauser og slutt. Virkelig et eksempel til etterfølgelse. Han<br />
oppmuntrer til å stille spørsmål, og svarer på dem på en måte som gjør at vi føler ingen spørsmål<br />
er dumme. Gå på forelesningene hans og døm selv."<br />
Høsten <strong>2008</strong><br />
På studentallmøtet 26. november ble Helge Holo tildelt prisen for semesterets beste foreleser ved<br />
<strong>UMB</strong>. Holo er professor ved IKBM og underviser i kurset MVI322 Patogene mikroorganismer.<br />
Som en del av arbeidet med å heve studiekvalitet ved <strong>UMB</strong>, er det nedsatt en komité av<br />
Studenttinget som kårer semesterets beste foreleser ved <strong>UMB</strong>. Komiteen høsten <strong>2008</strong> har bestått<br />
av: Kine Ness (komitéleder), Sigurd Ueland og Linda Hansen.<br />
Denne høsten kom det inn 112 nominasjoner fordelt på 45 ulike emner ved <strong>UMB</strong>. Komitéen for<br />
semesterets beste foreleser har i vurderingen av kandidater lagt vekt på blant annet<br />
formidlingsevne, progresjon i emnet, kommunikasjon med studentene og evnen til å sette faget i<br />
et helhetlig perspektiv.<br />
2c) Styringsdialoger <strong>2008</strong> – instituttene (Kilde: Ephorte <strong>2008</strong>/476)<br />
<strong>UMB</strong>s ledelse ønsker å knytte styringsdialogene sterkere opp mot risikostyring. Det er utarbeidet et<br />
statistisk materiale og spørsmål som instituttene besvarer i styringsdialogmøtet knyttet til<br />
resultatstatistikken og framtidige strategier. Som tidligere år kan instituttene melde inn spørsmål og saker<br />
på forhånd. Vi har valgt å fokusere på et gjennomgående tema. I <strong>2008</strong> er dette instituttenes bruk av<br />
tidsressurser til forskning og utvikling.<br />
Til styringsdialogen utarbeider instituttet en foreløpig versjon som summerer opp instituttenes svar og<br />
kommentarer til de forhåndsutsendte spørsmålene. Instituttets foreløpige svar ligger til grunn for<br />
dialogmøtet. Etter at styringsdialogen er avholdt, avgir instituttet en endelig oppsummering av<br />
spørsmålene innen den frist som avtales på møtet. Denne oppsummeringen vil bl.a. tjene som rapport for<br />
året som er gått. Vanligvis har instituttene utarbeidet en egen rapport for året som er gått med frist i mars.<br />
Denne ordningen er nå bortfalt.<br />
På styringsdialogene møter rektor og adm. direktør med sine nærmeste medarbeidere (prorektor og<br />
avdelingsdirektører). Instituttene møter med instituttstyret og andre medarbeidere som ledelsen ønsker<br />
skal være med. Rektor leder møtet. Det skrives referat.<br />
116
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Disposisjon for styringsdialogen<br />
Styringsdialogen disponeres slik:<br />
1. Hovedmål 1 – Utdanning<br />
2. Hovedmål 2 – Forskning<br />
3. Hovedmål 3 – Formidling, næringsutvikling og etter- og videreutdanning<br />
4. Hovedmål 4 – Personal- og økonomiforvaltning<br />
5. Forhåndsinnmeldte saker fra instituttene<br />
Spørsmål i styringsdialogene <strong>2008</strong><br />
Utdanning<br />
1. Hvilke ambisjoner har instituttet når det gjelder: Rekruttering og opptak?<br />
2. Hvilke ambisjoner har instituttet når det gjelder studentutveksling (inn- og utreisende)?<br />
3. Med grunnlag i studiepoeng- og kandidatproduksjonen til instituttet i forhold til antall årsverk faglig<br />
tilsatte; hvordan vurderer instituttet ressursbruken og kapasitetsutnyttelsen til undervisning?<br />
Forskning<br />
4. Hvordan vurderer instituttet produktivitet og resultatet for publisering i 2007?<br />
5. Hvilke planer og mål har instituttet for å doble EU-basert forskning?<br />
6. På hvilke prioriterte områder vil instituttet rekruttere nytt vitenskapelig personale?<br />
Formidling, næringsutvikling og etter- og videreutdanning<br />
7. Hvordan bedømmes oppnådde resultater innen næringsutvikling for 2007, og hvilke mål settes for <strong>2008</strong><br />
og 2009-12?<br />
Personal- og økonomiforvaltning<br />
9. Hvilke tiltak kan resultere i at 6% ( 2. stk) av de vitenskapelig ansatte, som de siste år ikke har publisert,<br />
skal publisere? (instituttet beregner selv x % ut fra publiseringsaktivitet i årene 2005-07)<br />
10. Hvordan vil instituttet, på bakgrunn av den nylig gjennomførte økonomiske analyse for 2009-12,<br />
tilpasse aktivitet, bemanning osv i forhold til forventet økonomisk utvikling?<br />
Kvalitetsområde 3:<br />
3a) Oppfølgingsplaner for studieprogramevalueringer<br />
Oppfølgingsplaner for følgende studieprogramevalueringer ble godkjent i <strong>2008</strong>:<br />
- Bachelor i Bioteknologi (IKBM)<br />
- Bachelor i Matvitenskap (IKBM)<br />
- Master i Bioteknologi (IKBM)<br />
- Master i Matvitenskap (IKBM)<br />
- Master i Mikrobiologi (IKBM)<br />
- Master i Bioinformatikk og anvendt statistikk (IKBM)<br />
- Master i Kjemi (IKBM)<br />
- Bachelor i Miljø- og naturressurser (IPM)<br />
- Master i Miljø- og naturressurser (IPM)<br />
- Bachelor i Geomatikk (IMT)<br />
- Master i Geomatikk (IMT)<br />
Oppsummering av oppfølgingstiltak ved IMT (Geomatikk) og IKBM:<br />
Tabell A1 nedenfor viser Studieavdelingens oppsummering av IMTs oppfølgingstiltak. For instituttets<br />
begrunnelser og mer informasjon om de enkelte tiltakene, se den fullstendige oppfølgingsplanen i vedlegg<br />
1. Oppfølgingsplanen ble vedtatt på styremøte ved instituttet 17/6/<strong>2008</strong>.<br />
Tabell A2 nedenfor viser Studieavdelingens oppsummering av IKBMs oppfølgingstiltak. For instituttets<br />
begrunnelser for tiltakene, se den fullstendige oppfølgingsplanen i vedlegg 2. Oppfølgingsplanen ble<br />
vedtatt på styremøte ved instituttet 16/5/<strong>2008</strong>.<br />
117
Tabell A1. Oppsummering av oppfølgingstiltak ved IMT<br />
Påpekning fra ekstern evaluering Oppfølgingstiltak Ansvarlige for<br />
oppfølging<br />
1. Definition and creation of a dissemination plan.<br />
Specific actions could be the development of<br />
campaigns in communication media, websites, etc,<br />
using direct and effective language, enhancing<br />
everyday practical applications of geomatics. Visits to<br />
high schools and having an informative open doors<br />
day at the university for potential students, in tight<br />
cooperation with companies, is recommended.<br />
2. Provide an international dimension to the<br />
learning/teaching process in the context of high<br />
education programmes.<br />
Measures to ensure the international training of<br />
students should be reinforced.<br />
3. Opening the Master Programme in Geomatics to<br />
foreign students.<br />
4. Renovation of the programmes in order to be more<br />
adapted to the social demands and to improve the<br />
recruitment rate.<br />
- the learning goals should be more specific<br />
- a more accurate differentiation between bachelor and<br />
master degrees and profiles should be stated and<br />
described, relating the applications in professional life<br />
and the usefulness for the society<br />
Flere markedsføringstiltak ble gjennomført til opptaket<br />
i <strong>2008</strong>.<br />
Opptaket i 2009: plan for organisering, innhold og<br />
gjennomføring av markedsføringen utarbeides.<br />
Eksisterende avtaler / muligheter gjøres kjent for<br />
studentene (informasjonsmøter og på nettet).<br />
Undersøke muligheten for opprettelse av nye avtaler<br />
med relevante utenlandske institusjoner.<br />
To varianter av det 5-årige studieprogrammet i<br />
geomatikk tilbys. Det vil være mulig å avslutte begge<br />
variantene etter 3 år med en bachelor-grad.<br />
Undervisningen i de to siste årene gjennomføres i<br />
utgangspunktet på engelsk. Dette vil gjøre det mulig for<br />
kvalifiserte utenlandske studenter å følge<br />
undervisningen i studiets to siste år.<br />
Definerte læringsmål skal holde tritt med og aller helst<br />
ligger litt i forkant av den faglige utvikling, og skal være<br />
tilstrekkelig klart definerte. Nye programbeskrivelser<br />
utarbeides til opptaket i 2009.<br />
Emneområder som ”Software engineering” og<br />
”Business management” bør inkorporeres i<br />
geomatikkprogrammene, eventuelt gjennom en<br />
INDØK relatert organisering.<br />
Geomatikkseksjon<br />
IMT<br />
<strong>UMB</strong><br />
Geomatikkseksjon<br />
IMT<br />
<strong>UMB</strong> / ISO<br />
Geomatikkseksjon<br />
IMT / UU<br />
<strong>UMB</strong> / SN<br />
Geomatikkseksjon<br />
IMT / UU<br />
<strong>UMB</strong> / SN<br />
Balansen mellom en profesjonsrettet og en mer generelt<br />
naturvitenskapelig rettet karakter, hva<br />
studieprogrammets profil angår trenger nærmere<br />
avklaring.<br />
Tidsramme for<br />
oppfølging<br />
Plan for opptaket<br />
høsten 2009: innen<br />
1.10.<strong>2008</strong><br />
1.10.<strong>2008</strong><br />
31.12. <strong>2008</strong><br />
1.4.2009
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Påpekning fra ekstern evaluering Oppfølgingstiltak Ansvarlige for<br />
oppfølging<br />
5. The Geomatics Section is somewhat “out of place”<br />
at <strong>UMB</strong>. Promotion and creation of internal<br />
collaboration links with other groups.<br />
Nær kontakt med geomatikkbransjen vil være av<br />
uvurderlig betydning i arbeidet med å definere relevante<br />
læringsmål for studieprogrammene.<br />
Samarbeid med andre enheter gjennom<br />
forskningsprosjekter og mastergradsoppgaver ved <strong>UMB</strong><br />
må utvikles videre.<br />
Geomatikkseksjon<br />
IMT / UU<br />
Tidsramme for<br />
oppfølging<br />
1.10.<strong>2008</strong><br />
All GIS education should be integrated and geomatics<br />
should have a leading role in that.<br />
Other departments at <strong>UMB</strong> need the geomatics<br />
technologies (GPS and other positioning methods,<br />
aerial and satellite images, and GIS tools), so the<br />
communication and dissemination should be<br />
additionally done at this local level. These departments<br />
could be advised to encourage their students to<br />
participate in the courses organised by the Geomatics<br />
Section, instead of organising their own courses.<br />
6. Projection to labour market:<br />
i) The professionalisation of the programmes can be<br />
enhanced by formal agreements with public and<br />
private sectors (Memorandum of Understanding, etc.),<br />
increasing the research and<br />
collaboration projects, offering the possibility to the<br />
students to do external practices in companies as a<br />
part of the training process, or providing information<br />
tools about professional life for the students.<br />
ii) continuous education, by increasing or regularising<br />
the offer of courses to professionals in order to<br />
update their knowledge and skills in new and coming<br />
technologies<br />
iii) creation of a network or consortium between<br />
Universities, Private sector and Public sector, at a<br />
Det pågående arbeidet med utvikling av geomatikkrelaterte<br />
emnetilbud for studenter på andre<br />
studieprogrammer må fortsette.<br />
Gjennomføring av årlig ”Geomatikk / GIS dag” på<br />
<strong>UMB</strong> / Campus Ås kan synliggjøre geomatikkens<br />
relevans.<br />
Etablering av mer formelle samarbeidsavtaler med<br />
andre aktører i bransjen enn de aktører det allerede<br />
foreligger avtaler med.<br />
Etterutdanning og kompetanseoppbygging av personell<br />
fra Geomatikkseksjonen ved deltakelse i kurs arrangert<br />
ved <strong>UMB</strong>.<br />
Vurdere hvorvidt geomatikkseksjonen skal knytte seg til<br />
nettverket GEM Nor.<br />
Vurdere direkte samarbeid knyttet til utvikling av<br />
læremidler og markedsføring av geomatikkutdanning<br />
med andre sentrale aktører, i særlig grad<br />
geomatikkmiljøet ved NTNU.<br />
<strong>UMB</strong> / SN<br />
Geomatikkseksjon Samarbeid med<br />
andre universitet og<br />
arbeidsmarkedet:<br />
1.7.<strong>2008</strong><br />
119
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Påpekning fra ekstern evaluering Oppfølgingstiltak Ansvarlige for<br />
oppfølging<br />
national level<br />
7. The differences in terms of efficiency (low rate of<br />
students) in relation to other departments should be<br />
reduced by the assignment of some financial support<br />
to specific actions of the IMT department with the<br />
goal to improve the quality and the efficiency of the<br />
programmes.<br />
8. Geomatics and its technological potential is not<br />
known within the university.<br />
Other departments should realize the importance and<br />
possibilities of GIS and spatial analysis techniques in<br />
their own research, and the Geomatics Section should<br />
demonstrate to them that GIS is more than a tool.<br />
Geomatikkutdanning er en virksomhet som er ønskelig<br />
og viktig for <strong>UMB</strong>, og det er viktig at denne<br />
virksomheten sikres et visst minstemål av kontinuitet<br />
og forutsigbarhet. Noen grep må gjøres i forhold til det<br />
eksisterende finansieringssystemet (budsjettmodellen).<br />
Informere om emnetilbudet generelt og GIS-emner<br />
spesielt overfor andre institutt/studieprogram og drøfte<br />
behov for undervisning.<br />
Samarbeide med programleverandører om å arrangere<br />
intern GIS-dag på <strong>UMB</strong>.<br />
<strong>UMB</strong> ----<br />
Geomatikkseksjon,<br />
UU<br />
Geomatikkseksjon<br />
Tidsramme for<br />
oppfølging<br />
1.12.08<br />
1.10.08<br />
All GIS education should be integrated and geomatics<br />
should have a leading role in that.<br />
9. Other departments at <strong>UMB</strong> need the geomatics<br />
technologies (GPS and other positioning methods,<br />
aerial and satellite images, and GIS tools), so the<br />
communication and dissemination should be<br />
additionally done at this local level. These departments<br />
could be advised to encourage their students to<br />
participate in the courses organised by the Geomatics<br />
Section, instead of organising their own courses.<br />
10. “Geomatics” should be made more visible in all<br />
relevant material from <strong>UMB</strong>, internal as well as<br />
external.<br />
Se punkt 5<br />
Videreføre igangsatt publisering av nyhetsnotiser på<br />
IMT- og <strong>UMB</strong>-web (både internt og eksternt).<br />
Vektlegge at begrepet geomatikk benyttes i all<br />
publisering.<br />
Geomatikkseksjon/<br />
IMT/<strong>UMB</strong><br />
11. Strengthening the field of photogrammetry,<br />
possibly through more formal collaboration with<br />
other photogrammetric environments in Norway like<br />
Videreutvikle samarbeidet med NTNU-miljøet.<br />
Formalisere samarbeidet med bransjen gjennom bl.a.<br />
Geomatikkseksjon/<br />
IMT<br />
120
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Påpekning fra ekstern evaluering Oppfølgingstiltak Ansvarlige for<br />
oppfølging<br />
NTNU, is recommended. deltidsstillinger.<br />
12. It is important to start working with the culture in ???<br />
the Geomatics Section through management actions,<br />
and making it more oriented towards collaboration<br />
and sharing.<br />
13. Socialization strategy for admitted students Lage plan for faglige/sosiale aktiviteter for studentene.<br />
focuses mostly on students admitted to the first year<br />
in both the 3 year bachelor and 5 year master Se på mulighetene for ”geomatikkloft”.<br />
programme. It is advised to reinforce the identity of<br />
the Geomatics Section throughout the first year and<br />
possibly in later years.<br />
14. It is recommended to focus more on the formal Inkludere studenter i utvalg og oppgaver som er tillagt<br />
integration of students in the Section.<br />
seksjonen.<br />
Geomatikkseksjon/<br />
Jordskiftelaget<br />
Tidsramme for<br />
oppfølging<br />
1.10.08<br />
Geomatikkseksjon Fortløpende<br />
15. The shortcomings in teaching are in the lack of<br />
formal contacts with the “real world”, organizations<br />
and private companies in the field.<br />
16. The use of student assistants is encouraged and<br />
could be exploited even further.<br />
17. The use of project-based evaluation is limited and<br />
should be considered together with the, already<br />
mentioned, project- and problem-based methods. A<br />
continuous student evaluation schema could be<br />
introduced.<br />
The link between <strong>UMB</strong> strategy and the field of<br />
geomatics seems to be missing. There is no mention<br />
of the field in overall <strong>UMB</strong> strategies, and very little<br />
about technology or related areas that could explain to<br />
the general public why there is an education in<br />
geomatics in the university.<br />
Oppmuntre til studentdeltagelse i utvalg og styre.<br />
Se punkt 6.<br />
Studentassistenter skal fortsatt vurderes som et<br />
verdifullt element i læringsmiljøet og bør prioriteres i<br />
den grad økonomien tillater dette.<br />
Undersøke hva denne evalueringsformen innebærer og<br />
evt. prøve den ut i de prosjektbaserte emnene<br />
(GMFO310, GMGD210, m.fl.).<br />
Aktive innspill til strategi- og styringsdokument på IMT<br />
og <strong>UMB</strong>.<br />
Geomatikkseksjon Fortløpende<br />
Geomatikkseksjon/<br />
UU<br />
Geomatikkseksjon/<br />
IMT<br />
1.10.08<br />
Fortløpende<br />
121
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Tabell A2. Oppsummering av oppfølgingstiltak ved IKBM<br />
Påpekning fra ekstern evaluering Oppfølgingstiltak Ansvarlige for<br />
oppfølging<br />
Recommendation 1.2.1: The learning goals for all the<br />
evaluated programmes should include:<br />
- All students should learn and obtain<br />
experience with how to prepare and deliver<br />
effective oral and written presentations of<br />
technical information and scientific results to<br />
experts in the field as well as to a more general<br />
audience<br />
- All students should learn to think critically and<br />
solve complex and multidisciplinary problems<br />
on their own or as a part of a team<br />
- All students should learn to accurately<br />
interpret current research literature<br />
Recommendation 1.2.2: The students should acquire<br />
knowledge and experience in project planning.<br />
Recommendation 1.2.3: IKBM should include “to<br />
qualify students for more specialized master degree studies” as a<br />
major goal of IKBM’s bachelor programmes.<br />
Recommendation 1.2.4: Every program (both<br />
Bachelor- and Master programmes) should have a<br />
description of the competence obtained upon<br />
completion of the programme.<br />
Recommendation 2.1.1: The first year should be<br />
common for all bachelor programmes at IKBM.<br />
However, B-Food could be an exception.<br />
Recommendation 2.1.2: Ethical aspects and problems<br />
should be included in PHI100/PHI101, rather than in<br />
a separate course on bioethics.<br />
Recommendation 2.1.3: <strong>UMB</strong> / IKBM should allocate<br />
more resources to STAT100.<br />
- Gjennomgå beskrivelsen av læringsmålene<br />
for programmene slik at de er i samsvar med<br />
innholdet<br />
- Ved revisjon av eksempelplanene på<br />
masterprogrammene sikre at alle studenter<br />
har minst ett emne hvor de kan oppnå disse<br />
tre målene<br />
Gjennomført for studenter med 60 sp oppgave, men<br />
ikke mulig å oppnå målet for alle studenter med 30<br />
Tidsramme for<br />
oppfølging<br />
UU Innen 1/3/2009<br />
sp masteroppgave.<br />
Må komme klarere frem i programbeskrivelsene Tiltak gjennomført<br />
Programbeskrivelsene skrives om slik at<br />
kompetansen etter endt utdannelse kommer klarere<br />
frem.<br />
Etikk skal inngå i Examen philosophicum. <strong>UMB</strong>/SN<br />
Lærerinnsatsen økes ytterligere for å få plass til flere<br />
obligatoriske innleveringer som blir rettet og<br />
kommentert av hjelpelærere.<br />
Tiltak gjennomført<br />
Tiltak gjennomført i<br />
den grad det er faglig<br />
og pedagogisk<br />
forsvarlig<br />
UU og instituttstyret Tiltak gjennomført<br />
122
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Påpekning fra ekstern evaluering Oppfølgingstiltak Ansvarlige for<br />
oppfølging<br />
Recommendation 2.1.4: FYS100 should be compulsory<br />
for all students that have not taken 2FY and 3FY in<br />
high school.<br />
Recommendation 2.1.5: KJM130, Physical Chemistry,<br />
should be compulsory for all students taking a master<br />
degree with specialization in biochemistry and should<br />
be included in B-FOOD or M-FOOD.<br />
Recommendation 2.1.6: A course in Human Nutrition<br />
based on knowledge gained in biochemistry should be<br />
included in the program according to the learning<br />
goals, where the candidates should learn to be able to<br />
produce foods which satisfy the demands of<br />
consumers and authorities for healthy and nutritional<br />
food products.<br />
Recommendation 2.1.7: Food Microbiology (now 5<br />
ECTS) should be a larger course with more laboratory<br />
exercises if the students should be able to produce safe food<br />
products as mentioned in the goals.<br />
Recommendation 2.1.8: The evaluation team<br />
recommends that a course in Food Chemistry is<br />
included.<br />
Recommendation 2.2.1: Only one bachelor<br />
specialization should be given in Food Science.<br />
FYS100 gjeninnføres som obligatorisk på alle<br />
bachelorprogrammer for de som ikke har 2FY +<br />
3FY fra videregående skole.<br />
Emnet KJM130 er oppgradert til 200-nivå og gjort<br />
obligatorisk for Bachelor i Kjemi, Master i Bioteknologi<br />
retning Biokjemi og Master i Matvitenskap retning<br />
Næringsmiddelteknologi. Emnet anbefales også for de<br />
andre studieretningene.<br />
Nytt emne vil bli søkt utviklet i samarbeid med IHA<br />
(Birger Svihus).<br />
Et 10 studiepoengs emne i<br />
Næringsmiddelmikrobiologi vil bli gitt<br />
Det gis i dag et emne i Næringsmiddel kjemi kalt<br />
KJB210 Eksperimentell og anvendt biokjemi, men<br />
det kommer ikke klart frem av emnenavnene.<br />
KJB210 består av deler av tidligere MVI210<br />
Næringsmiddelkjemi og KJB201 Laboratoriekurs i<br />
Biokjemi. Vi har i emnerevisjonen bedre synliggjort<br />
Næringsmiddelkjemien i KJB210.<br />
To studieretninger i B-Matvitenskap tilbys;<br />
Produksjon og utvikling av næringsmidler og Mat og<br />
helse.<br />
Tidsramme for<br />
oppfølging<br />
Tiltak gjennomført<br />
Tiltak gjennomført<br />
UU Innen 1/3/2009<br />
Tiltak gjennomført<br />
Tiltak gjennomført<br />
Forslaget følges ikke<br />
opp<br />
Masterprogramstrukturen:<br />
- Master i Bioteknologi: Flere obligatoriske emner<br />
- Bioteknologi: I revisjonsarbeidet vil<br />
spørsmålet om å opprett holde to<br />
UU (IKBM) og IPM Innen 1/3/2009<br />
123
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Påpekning fra ekstern evaluering Oppfølgingstiltak Ansvarlige for<br />
oppfølging<br />
anbefales. Fysikalsk kjemi må være<br />
obligatorisk. Det er ikke fornuftig å<br />
opprettholde studieretning i både<br />
Molekylærbiologi og Biokjemi. Studieretning i<br />
genetikk bør fortsette som nå<br />
- Master i Kjemi: Det kan diskuteres om det er<br />
riktig å ha fem studieretninger. Hvis alle disse<br />
skal opprettholdes må det bli et mer utstrakt<br />
samarbeid om felles emner med UiO<br />
Mastergradsprogrammet i Matvitenskap:<br />
Recommendation 2.2.2: M-FOOD should not be<br />
divided into more than two specializations: food<br />
processing and food product quality.<br />
Det bør utvikles flere emner innen tradisjonell ”Food<br />
Science”. Konkrete forslag til temaer ble gitt.<br />
Bachelor og Master i Matvitenskap bør gjøres om til et<br />
5-årig profesjonsstudieum (Siv. ing.) i Ernæring og<br />
matvitenskap.<br />
Recommendation 2.2.3: Use of professors from other<br />
<strong>UMB</strong>s institutes as temporary teachers should be<br />
simplified. Better agreements with other institutes at<br />
campus Ås should be made and the use of one-two<br />
hour teacher from these institutes should be cheaper (if<br />
not free). It should be in their interest to come and<br />
meet the students. Agreements should be negotiated<br />
and concluded at a high level.<br />
Many potential students have only marginal knowledge<br />
about the study and learning environment at <strong>UMB</strong>. It<br />
is essential that IKBM/<strong>UMB</strong> improves its PR and<br />
branding.<br />
I tillegg til karakterer (minimum C i snitt på bachelor)<br />
som opptakskrav til masterstudiene bør det også tas<br />
hensyn til anbefalingsbrev og arbeidserfaring.<br />
studieretninger (Molekylærbiologi og<br />
Biokjemi) vurderes<br />
- Kjemi: IKBM er enig i evalueringskomiteens<br />
påpekning<br />
Spesialiseringen innen Næringsmiddelproduksjon (Food<br />
processing) og Matvaretrygghet, kvalitet og hygiene (Food<br />
product quality) videreføres. I tillegg vil<br />
studieretningen mot Mat og helse bli forsterket.<br />
De etterspurte temaene er delvis dekket i dagens<br />
emnestruktur, men det kan være behov for en<br />
omstrukturering av emnetilbudet.<br />
Etter erfaringen fra årets opptak vil instituttet<br />
vurdere om anbefalingen skal følges.<br />
Det er ønskelig med en avtale om<br />
undervisningssamarbeid med randsoneinstitutter.<br />
Flere gjesteforelesere fra industrien skal hentes inn<br />
på flere emner.<br />
Komiteens forslag til informasjonsstrategi og<br />
evaluering av emner og programmer vil bli fulgt opp.<br />
Komiteens forslag til utvidet opptakskrav til<br />
masterstudiene er lite realistisk.<br />
Tidsramme for<br />
oppfølging<br />
Tiltak gjennomført<br />
Tiltak gjennomført<br />
UU og instituttstyret Innen 1/3/2009<br />
Undervisningsavtale<br />
med Campus Ås:<br />
<strong>UMB</strong><br />
Samarbeid med<br />
industrien: UU<br />
Innen 1/3/2009<br />
Recommendation 6.3.1: Keep the number of questions Forslag til forenklet skjema er levert til Tiltak gjennomført<br />
124
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Påpekning fra ekstern evaluering Oppfølgingstiltak Ansvarlige for<br />
oppfølging<br />
to a minimum and include only relevant questions<br />
(focuses on organisation of lab course, instructor<br />
knowledge, preparation, and presentation).<br />
Recommendation 6.3.2: Inform the students about the<br />
results of the evaluation and follow-up actions.<br />
Recommendations 6.3.3: Students should evaluate the<br />
learning-output at least once halfway through the<br />
semester. It should also be mandatory to fill out the<br />
questionnaires. One way to do this is that students do<br />
not get the results of their exam before they have<br />
answered it.<br />
studieadministrasjonen og vedtatt i Studienemnda.<br />
Lærerne skal informere om hvilke tiltak som er utført<br />
etter siste evaluering.<br />
Skriftlig midtsemesterevaluering innføres.<br />
Instituttet ønsker at emneevalueringen gjøres<br />
obligatorisk.<br />
UUleder/emneansvarlig<br />
Midtsemesterevaluering:<br />
UU/emneansvarlig<br />
Obligatorisk<br />
emneevaluering:<br />
<strong>UMB</strong>/SN<br />
Tidsramme for<br />
oppfølging<br />
Innen 11/8/2009<br />
Innen 1/3/2009<br />
125
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Oversikt over påpekninger fra programevalueringer i 2007 (IMT og IKBM) rettet mot <strong>UMB</strong> sentralt<br />
Noen av påpekningene fra de eksterne evalueringskomiteene omhandler saker som må følges opp fra<br />
sentralt hold. Evalueringssekretariatet i Studieavdelingen har gått gjennom rapportene og satt opp en<br />
oversikt over påpekninger fra IMT- og IKBM-evalueringene. Studienemnda oversender disse til<br />
Administrerende direktør for videre oppfølging.<br />
Tabell A3. Påpekninger fra programevalueringer i 2007 (IMT og IKBM) rettet mot <strong>UMB</strong> sentralt<br />
Påpekning<br />
Ansvarlig for oppfølging<br />
Faglig:<br />
- Etiske aspekter og problemstillinger bør inkluderes i<br />
PHI100/PHI101 (Ex. phil) i stedet for et eget emne i bioetikk<br />
Koordinering på ulike plan:<br />
- Det bør bli enklere å bruke professorer fra andre institutt som<br />
gjesteforelesere. Det er ønskelig med undervisningsavtaler<br />
mellom ulike institutt på Campus Ås<br />
- Samarbeid mellom geomatikk-seksjonen og andre enheter ved<br />
universitetet bør etableres. Det bør bli enklere å samarbeide på<br />
tvers av fagmiljøer og institutt<br />
Emneevalueringer:<br />
- Antall spørsmål i emneevalueringen bør holdes på et<br />
minimumsnivå og inkludere bare relevante spørsmål<br />
- Emneevalueringen bør gjøres obligatorisk<br />
Markedsføring og rekruttering:<br />
- IKBMs gode studietilbud er lite kjent blant potensielle søkere.<br />
Tilbudet bør markedsføres bedre<br />
- Studietilbudet i geomatikk bør markedsføres bedre<br />
Internasjonalisering:<br />
- Geomatikk-studentenes deltakelse i utvekslingsprogrammer<br />
bør økes og mulighetene for opprettelse av nye avtaler med<br />
relevante utenlandske institusjoner bør undersøkes<br />
- Masterprogrammet i geomatikk bør åpnes for utenlandske<br />
studenter<br />
Strategi:<br />
- Dersom <strong>UMB</strong> ønsker et geomatikkstudium bør fagets<br />
plassering i budsjettmodellen vurderes og evt. ekstra midler til<br />
markedsføring m.m. vurderes<br />
Studienemnda<br />
Adm. dir. ved Studieavdelingen<br />
og instituttene<br />
Studienemnda/Studieavdelingen<br />
Merknad:<br />
Forenklet spørreskjema er innført og i<br />
bruk (SN-vedtak 21/<strong>2008</strong>).<br />
Studienemnda ba i samme sak<br />
studiedirektøren om å vurdere<br />
lovgrunnlaget for å gjøre<br />
emneevalueringer obligatoriske. En<br />
utredning planlegges høsten <strong>2008</strong>.<br />
Adm. dir. ved<br />
Informasjonsavdelingen<br />
Adm. dir. ved Studieavdelingen<br />
og instituttet (IMT)<br />
Adm. dir.<br />
Studiedirektørens vurdering<br />
Studiedirektøren registrerer at både IKBM og IMT har hatt gode oppfølgingsprosesser i etterkant av<br />
programevalueringene i 2007, og at instituttene har kommet med klare tiltak på de påpekte<br />
forbedringsområdene. Mange tiltak er allerede igangsatt, og noen er gjennomført. På geomatikkstudiet har<br />
arbeidet allerede gitt resultater i form av at årets søkning var høyere enn fjorårets.<br />
126
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Tabell A4. Gjennomføringsplan for revisjonsarbeidet av MINA ved IPM<br />
Anbefalt<br />
Tiltak Ansvarlig Tidsramme<br />
forbedring<br />
Læringsmål Revidere målbeskrivelsen i tråd med Dublin Intern<br />
30.01.09<br />
descriptors<br />
styringsgruppe<br />
Brukerpanel Invitere bedrifter, organisasjoner og<br />
Intern<br />
01.12.08<br />
forvaltningen til å danne et brukerpanel for<br />
MINA<br />
styringsgruppe<br />
Bruk av<br />
Generelt tiltak for IPM, legge til rette kursing, UU<br />
Fortløpende<br />
Classfronter arrangere undervisningsseminar<br />
Forbedre<br />
Generelt tiltak for IPM, legge til rette for UU<br />
Fortløpende<br />
kurslitteratur kursing, arrangere undervisningsseminar<br />
Emneportefølje Vurdere emneporteføljen for å redusere antall 5<br />
sp emner. IPM ser på dette som en <strong>UMB</strong> sak.<br />
Av 6 obligatoriske 5 sp-emner er bare et fra<br />
IPM<br />
Faglig progresjon<br />
Engelsk master<br />
tilbud<br />
Nye studieretning<br />
Pedagogisk trening<br />
Forskningsbasert<br />
undervisning<br />
Markedsføring<br />
Studenter i<br />
programrevisjonen<br />
Bruk av Prof IIstillinger<br />
Gå gjennom B-MINA med tanke på innhold<br />
og rekkefølge av obligatoriske emner. Komme<br />
med forslag til valgfrie emner. Vurdere<br />
forslaget om B-MINA uten studieretninger,<br />
men der valgfriheten brukes til spesialisering.<br />
Vurdere overgang til engelsk som språk på<br />
master MINA<br />
Vurdere å utvide med en studieretning i<br />
”Sustainable water and sanitation, health and<br />
development” som tilbys på engelsk<br />
Generelt tiltak for IPM, tilrettelegging for<br />
pedagogisk skolering<br />
Bruke pågående forskningsprosjekter mer inn i<br />
300-emnene<br />
Generelt tiltak for IPMs studieprogrammer.<br />
For bachelor vil hovedsatsningen være<br />
gjennom <strong>UMB</strong>. For master må det legges opp<br />
til markedsføring mot aktuelle målgrupper, deri<br />
blant våre egne bachelorstudenter.<br />
Intern<br />
styringsgruppe<br />
01.12.08<br />
Styret 01.11.08<br />
Styret 01.11.08<br />
Intern<br />
styringsgruppe<br />
Faggruppeledere<br />
Fortløpende<br />
Fortløpende<br />
UU 30.12.08<br />
Studentene trekkes inn i revisjonsarbeidet UU Allerede i<br />
verksatt<br />
Arbeide for flere prof II – stillinger ved IPM. Styret<br />
Fortløpende<br />
Faggruppene fremmer forslag<br />
Oversikt over påpekninger fra MINA-programevaluering (IPM) i 2007 rettet mot <strong>UMB</strong> sentralt<br />
Noen av påpekningene fra de eksterne evalueringskomiteene omhandler saker som må følges opp av<br />
<strong>UMB</strong> fra sentralt hold. Evalueringssekretariatet i Studieavdelingen har gått gjennom evalueringsrapporten<br />
og satt opp en oversikt over påpekninger fra MINA-evalueringen. Studienemnda oversender disse til<br />
Administrerende direktør for videre oppfølging.<br />
127
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Tabell A5. Påpekninger fra MINA-programevaluering (IPM) i 2007 rettet mot <strong>UMB</strong> sentralt<br />
Påpekning<br />
Ansvarlig for oppfølging<br />
Læringsmål:<br />
- Spesifisere og klargjøre ulikhetene i læringsmål mellom<br />
masterprogrammene MINA (IPM) og Naturforvaltning (INA).<br />
Dersom de to programmene skal fortsette som to separate<br />
programmer, bør de utvikle to ulike identiteter<br />
Koordinering på ulike plan:<br />
- Øke samarbeid om felles emner og programmer på tvers av<br />
institutt<br />
- Stimulere til utvikling av emner og programmer som tilbys i<br />
samarbeid mellom flere institutt<br />
- Øke samarbeid med institusjoner utenfor <strong>UMB</strong> i<br />
undervisningen<br />
Evalueringer:<br />
- Innføre studentevalueringer av studieprogrammer<br />
- Synliggjøre resultatene fra emneevalueringene og andre<br />
evalueringer for studentene<br />
Studietilbudet:<br />
- Innføre lønnsomhetsanalyse av emner og programmer<br />
Internasjonalisering:<br />
- Motivere og assistere studenter til utenlandsopphold<br />
- Utvikle og styrke rådgivningstjenesten for utenlandsstudier<br />
Budsjettmodellen:<br />
- Revurdere gjeldende budsjettmodell (feltarbeid og<br />
laboratorieforsøk er dyrere enn teoretiske forelesninger,<br />
budsjettmodellen motvirker innføring av alternative<br />
læringsmetoder)<br />
Studienemnda og instituttene<br />
(IPM/INA)<br />
Adm. dir. ved Studieavdelingen<br />
og instituttene<br />
Studienemnda/Studieavdelingen<br />
Adm. dir.<br />
Adm. dir. ved Studieavdelingen<br />
og instituttene<br />
Adm. dir.<br />
Studiedirektørens vurdering<br />
Studiedirektøren registrerer at IPM har fulgt opp påpekningene fra den eksterne evalueringskomiteen.<br />
Oppfølgingsplanen er både grundig og gjennomtenkt, og instituttet har kommet med klare tiltak på de<br />
påpekte forbedringsområdene.<br />
128
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
3b) Spørsmål ved emneevalueringer <strong>2008</strong><br />
(1) På en skala fra 1 til 6, der 1 er meget liten og 6 er meget stor, spør vi: Et studiepoeng ved <strong>UMB</strong><br />
skal tilsvare 30 timers arbeid for studentene (undervisning, selvstudium og eksamen til<br />
sammen). I forhold til antall studiepoeng er arbeidsmengden i dette emnet:<br />
(2) På en skala fra 1 til 6, der 1 er liten grad og 6 er stor grad, spør vi: I hvor stor grad synes du<br />
emnet overlapper stoff fra andre emner ved <strong>UMB</strong>?<br />
(3) På en skala fra 1 til 6, der 1 er liten grad og 6 er stor grad, ber vi deg vurdere: I hvor stor grad<br />
synes du det er sammenheng mellom emnets læringsmål og emnets innhold?<br />
(4) På en skala fra 1 til 6, der 1 er lite utbytte og 6 er stort utbytte, spør vi: Hvor stort utbytte ga<br />
forelesninger, gjesteforelesninger?<br />
(5) På en skala fra 1 til 6, der 1 er lite utbytte og 6 er stort utbytte, spør vi: Hvor stort utbytte ga<br />
feltkurs, ekskursjoner, utferder?<br />
(6) På en skala fra 1 til 6, der 1 er lite utbytte og 6 er stort utbytte, spør vi: Hvor stort utbytte ga<br />
øvinger, lab-arbeid?<br />
(7) På en skala fra 1 til 6, der 1 er lite utbytte og 6 er stort utbytte, spør vi: Hvor stort utbytte ga<br />
innleveringer, prosjektoppgave, semesteroppgave, rapporter?<br />
(8) På en skala fra 1 til 6, der 1 er lite utbytte og 6 er stort utbytte, spør vi: Hvor stort utbytte ga<br />
kollokvier, studentseminar?<br />
(9) På en skala fra 1 til 6, der 1 er liten grad og 6 er stor grad, spør vi: Ble du stimulert til kritisk<br />
tenkning i undervisningen?<br />
(10) På en skala fra 1 til 6, der 1 er liten grad og 6 er stor grad, spør vi: Ble du stimulert til<br />
egenaktivitet i undervisningen?<br />
(11) På en skala fra 1 til 6, der 1 er egnet seg dårlig og 6 er egnet seg bra, ber vi deg vurdere: Egnet<br />
emnet seg til slik undervisning? Spørsmålet skal bare besvares dersom emnet ble undervist<br />
i blokkperioden.<br />
(12) På en skala fra 1 til 6, der 1 er helt uenig og 6 er helt enig, ber vi deg vurdere:<br />
Evalueringsformen som ble brukt i dette emnet er i tråd med opplysninger i<br />
studiehåndboka.<br />
(13) På en skala fra 1 til 6, der 1 er helt uenig og 6 er helt enig, ber vi deg vurdere påstandene: Jeg er<br />
fornøyd med evalueringsformen (langsgående eller avsluttende i emnet).<br />
(14) På en skala fra 1 til 6, der 1 er helt uenig og 6 er helt enig, spør vi: Er du enig i denne<br />
påstanden: Jeg er fornøyd med utvalget av faglige tema som dekkes i emnet.<br />
(15) På en skala fra 1 til 6, der 1 er helt uenig og 6 er helt enig, spør vi: Er du enig i denne<br />
påstanden: Jeg er fornøyd med oppbygning og progresjon i emnet.<br />
(16) På en skala fra 1 til 6, der 1 er helt uenig og 6 er helt enig, spør vi: Er du enig i denne<br />
påstanden: Jeg er fornøyd med måten stoffet illustreres med praktiske og anvendte<br />
eksempler.<br />
129
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
(17) På en skala fra 1 til 6, der 1 er helt uenig og 6 er helt enig, spør vi: Er du enig i denne<br />
påstanden: Jeg er fornøyd med den faglige veiledningen.<br />
(18) På en skala fra 1 til 6, der 1 er helt uenig og 6 er helt enig, spør vi: Er du enig i denne<br />
påstanden: Litteraturen som brukes er god.<br />
(19) På en skala fra 1 til 6, der 1 er helt uenig og 6 er helt enig, spør vi: Er du enig i denne<br />
påstanden: Bruken av web-støtte i emnet er god.<br />
(20) På en skala fra 1 til 6, der 1 er lite fornøyd og 6 er godt fornøyd, spør vi: Hvor fornøyd er du<br />
med de fysiske forhold i forelesningsrom?<br />
(21) På en skala fra 1 til 6, der 1 er lite fornøyd og 6 er godt fornøyd, spør vi: Hvor fornøyd er du<br />
med de fysiske forhold i rom for andre læringsaktiviteter (øvinger, lab, etc.)?<br />
(22) På en skala fra 1 til 6, der 1 er helt uenig og 6 er helt enig, spør vi: Er du enig i denne<br />
påstanden: Kommunikasjonen og dialogen mellom hovedlærer og student er god.<br />
(23) På en skala fra 1 til 6, der 1 er helt uenig og 6 er helt enig, spør vi: Er du enig i denne<br />
påstanden: Alt i alt synes jeg undervisningen til hovedlærer er god.<br />
(24) På en skala fra 1 til 6, der 1 er helt uenig og 6 er helt enig, spør vi: Er du enig i denne<br />
påstanden: Alt i alt synes jeg undervisningen til andre lærere og assistenter er god.<br />
(25) På en skala fra 1 til 6, der 1 er helt uenig og 6 er helt enig, spør vi: Er du enig i denne<br />
påstanden: Alt i alt synes jeg emnet er godt.<br />
130
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
3c) US-SAK 37/2009<br />
Innledning<br />
I denne saken får universitetsstyret seg forelagt revidert PhD-forskrift og ”Veiledning om bedømmelse av<br />
PhD-graden ved Universitetet for miljø- og biovitenskap (<strong>UMB</strong>)”. Unversitetsstyret bes om å vedta begge<br />
disse dokumentene.<br />
Bakgrunn for revisjon av PhD-forskriften<br />
I hele <strong>2008</strong> har det pågått et omfattende arbeid med å bedre de administrative rutinene for PhD-utdanningen ved<br />
<strong>UMB</strong>. Arbeidet har vært gjennomført i regi av studieavdelingen, i tett samarbeid med instituttene. Tidlig i dette<br />
arbeidet utkrystalliserte det seg et behov for å foreta en fullstendig gjennomgang av <strong>UMB</strong>s gjeldende PhD-forskrift.<br />
Studiedirektøren har erfart at det blant alle parter som må forholde seg til denne forskriften, er usikkerhet omkring<br />
det faktiske innholdet i forskriften, og tolkningsforskjeller som har resultert i ulik praksis ved instituttene. I perioden<br />
juni <strong>2008</strong>-februar 2009, har derfor studieavdelingen arbeidet med å revidere forskriften.<br />
Målet med revisjonen har vært å sikre at forskriften reflekterer dagens PhD-utdanning, <strong>UMB</strong>s kvalitetssikring<br />
av PhD-programmet og de administrative prosedyrene, gjennom å:<br />
• Innarbeide relevante momenter fra<br />
- ”Veiledende forskrift for graden philosophiae doctor (PhD)”, anbefalt av Universitets- og<br />
høgskolerådet den 17. juni 2003 og revidert den 24. juni 2004 (ikke vedlagt)<br />
- ”Veiledning om bedømmelse av norske doktorgrader” anbefalt av Universitets- og høgskolerådet 22. mars 2007<br />
(se vedlegg 6 i mappe med ekstra vedlegg)<br />
• Etablere en mer logisk og intuitiv rekkefølge av kapitler og paragrafer<br />
• Forbedre ordlyd og paragrafinndeling<br />
Instituttene, biblioteket, Forum for doktorgradsstudenter ved <strong>UMB</strong>, studienemnda og forskningsnemnda<br />
har vært involvert i arbeidet gjennom høringsrunder og behandling av forslag til revidert PhD-forskrift i<br />
møter. Revidert PhD-forskrift har vært ute til høring i perioden 2.-23. oktober. Studienemnda behandlet<br />
forslag til revidert PhD-forskrift i møte 12. november <strong>2008</strong>. Forskningsnemnda behandlet forslaget 11.<br />
desember <strong>2008</strong>, og behandlet dessuten deler av forskriftens § 10 i sitt møte 27. januar 2009.<br />
Tilbakemeldingen fra de involverte partene, viser at forskriftsarbeidet og diskusjonene det har medført har<br />
vært nødvendige og nyttige. Begge de behandlende nemndene har gitt sine klare tilrådinger i forhold til<br />
den enkelte paragraf i forskriften, og dessuten til forskriften som helhet.<br />
Administrerende direktørs vurderinger<br />
Forslaget til revidert PhD-forskrift som administrerende direktør presenterer for styret, er en syntese av<br />
studienemnda og forskningsnemndas tilrådinger. I de tilfeller hvor studienemnda og forskningsnemnda har gitt<br />
ulik tilråding, har administrerende direktør i samråd med studiedirektøren, vurdert tilrådingene og konkludert med<br />
det som framkommer i forslaget til revidert PhD-forskrift (vedlegg 1). Administrerende direktør viser for øvrig til<br />
ekstra vedleggsmappe, for styremedlemmer som ønsker ytterligere innsikt i saken. Her fremkommer blant annet<br />
dissenser mellom nemndene (se ekstra vedlegg 4 og 5).<br />
Studieadministrasjonen har gjort mindre språklige omformuleringer i etterkant av behandling i studienemnda og<br />
forskningsnemnda, med bakgrunn i en samlet vurdering av helheten i forskriften – meningsinnhold, tolkningsrom<br />
og praktiske konsekvenser av reglene.<br />
Administrerende direktør er tilfreds med den omfattende og grundige revisjonsprosessen som PhD-forskriften<br />
har vært gjenstand for. Administrerende direktør er trygg på at den reviderte PhD-forskriften som legges fram for<br />
universitetsstyret, vil bli et meget godt verktøy – for institutter, PhD-studenter, veiledere, bedømmelseskomiteer<br />
og forsknings-/studieadministrasjonen – for gjennomføringen av PhD-utdanningen ved <strong>UMB</strong>. Administrerende<br />
direktør tilrår styret å vedta den reviderte PhD-forskriften.<br />
131
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Bakgrunn for å utarbeide en Veiledning om bedømmelse av PhD-graden ved <strong>UMB</strong><br />
Studieavdelingen har mottatt mange forespørsler omkring oppnevning av bedømmelseskomité, og om<br />
bedømmelseskomiteenes arbeid med å vurdere PhD-avhandlinger. Saker som er lagt fram for<br />
studiedirektøren, viser at det har vært og er ulik praksis ved <strong>UMB</strong>s institutter, blant annet i forhold til:<br />
- Vektlegging av et innledende sammenfattende kapittel i avhandlinger som er satt sammen av flere<br />
enkeltarbeider (artikler)<br />
- Oversendelse av bedømmelseskomiteens uttalelse/innstilling om avhandlingen til doktoranden<br />
- Rollen til <strong>UMB</strong>s medlem av komiteen – ren administrator, eller fullverdig medlem på linje med de<br />
eksternt oppnevnte medlemmene.<br />
Siden før år 2000 har studieavdelingen lagt ved den nasjonale ”Veiledning om bedømmelse av norske<br />
doktorgrader” ved oversendelse av oppnevningsbrev til medlemmer av bedømmelseskomiteer ved <strong>UMB</strong>.<br />
Denne veiledningen er utarbeidet og anbefalt av Universitets- og høgskolerådet, hvor <strong>UMB</strong> også er<br />
medlem. Veiledningen er omfattende, og inneholder dels bestemmelser som er hentet fra den nasjonale<br />
veiledende PhD-forskriften, dels utfyllende informasjon om vurdering av avhandlinger, om innstillingen<br />
fra bedømmelseskomiteen, og om den videre saksgangen.<br />
Bruken av veiledningen, har etter det studieavdelingen erfarer, variert mellom bedømmelseskomiteene.<br />
Det kan skyldes både mengden informasjon, at noe informasjon har vært i utakt med <strong>UMB</strong>s organisering<br />
og gjeldende PhD-forskrift, eventuelt også at bedømmelseskomiteenes medlemmer har vært uenige i<br />
innholdet og usikre på veiledningens formelle status. Det er påpekt av flere institutter at de ikke har<br />
oppfattet innholdet i veiledningen som noe <strong>UMB</strong>s bedømmelseskomiteer er pålagt å følge.<br />
Administrerende direktørs vurdering<br />
Administrerende direktør ser et behov for gi bedømmelseskomiteene ved <strong>UMB</strong> klarere retningslinjer for<br />
arbeidet. Administrerende direktør legger derfor frem for styret et forslag til ”Veiledning om bedømmelse<br />
av PhD-graden ved Universitetet for miljø- og biovitenskap” (vedlegg 2). Forslaget er basert på <strong>UMB</strong>s<br />
reviderte PhD-forskrift (vedlegg 1), og på den nasjonale veiledningen fra Universitets- og høgskolerådet<br />
(ekstra vedlegg 6). Administrerende direktør viser for øvrig til ekstra vedlegg 5 s. 35-36, for styremedlemmer som<br />
ønsker ytterligere innsikt i saken.<br />
Veiledningen har i januar 2009 vært ute til uttalelse hos Forum for doktorgradsstudenter og hos<br />
forskningsnemndas medlemmer. Veiledningen er behandlet og tilrådd av studienemnda 22.01.09, og av<br />
forskningsnemnda 27.01.09. Administrerende direktør har i samråd med studiedirektøren vurdert<br />
innkomne uttalelser og konkludert med det som framkommer i forslaget til veiledning.<br />
Forslag til ”Veiledning om bedømmelse av PhD-graden ved Universitetet for miljø- og biovitenskap<br />
(<strong>UMB</strong>)” er i tråd med intensjonene i den nasjonale PhD-forskriften og den nasjonale veiledningen om<br />
bedømmelse av norske doktorgrader. Den gjenspeiler i tillegg <strong>UMB</strong>s organisering og administrative<br />
rutiner innen dette området. Administrerende direktør anser den derfor som et målrettet verktøy, som skal<br />
distribueres til og brukes av våre bedømmelseskomiteer for å sikre en forskriftsbasert, enhetlig og<br />
kvalitetssikret praksis ved bedømmelse av <strong>UMB</strong>s doktorgradsarbeider.<br />
Administrerende direktør tilrår universitetsstyret å vedta veiledningen som <strong>UMB</strong>s retningslinjer for<br />
bedømmelse av PhD-graden.<br />
132
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Forkortelser brukt i rapporten<br />
DBH Database for høyere utdanning<br />
DSA Drifts- og serviceavdelingen<br />
ECTS European Credit Transfer and Accumulation System<br />
EUA European University Association (1)<br />
EVU Etter- og videreutdanning<br />
FODOS Forum for Doctoral students at <strong>UMB</strong><br />
FS Felles Studentsystem<br />
GG-hallen Idrettshall for studenter og ansatte, drives av SiÅs (1)<br />
HEC Pakistan Higher Education Commission<br />
HiA Høgskolen i Akershus<br />
HiBU Høgskolen i Buskerud<br />
HiO Høgskolen i Oslo<br />
HiØ Høgskolen i Østfold<br />
HMS Helse, miljø og sikkerhet<br />
HVE Høgskolen i Vestfold (1)<br />
IA Informasjonsavdelingen<br />
IHA Institutt for husdyr- og akvakulturvitenskap<br />
IKBM Institutt for kjemi, bioteknologi og matvitenskap<br />
IKT Informasjons- og kommunikasjonsteknologi<br />
ILP Institutt for landskapsplanlegging<br />
IMT Institutt for matematiske realfag og teknologi<br />
INA Institutt for naturforvaltning<br />
IPM Institutt for plante- og miljøvitenskap<br />
ISO International Organisation for Standardisation<br />
IT Informasjonsteknologi<br />
IØR Institutt for økonomi og ressursforvaltning<br />
KD Kunnskapsdepartementet<br />
KSU <strong>UMB</strong>s kvalitetssikringssystem for utdanningsvirksomheten<br />
LMU Læringsmiljøutvalget ved <strong>UMB</strong><br />
MINA Miljø- og naturressurser (studieprogram)<br />
(NFP Norad Fellowship Program)<br />
NFR Norges Forskningsråd<br />
NIFU STEP Studier av innovasjon, forskning og utdanning<br />
”Nivå 2” Nivå 2 publikasjoner: Vitenskapelige publikasjoner med høyeste kvalitetsrangering<br />
NOK Norske kroner<br />
NOKUT Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen<br />
NOM Nasjonal opptaksmodell (Samordna opptak)<br />
NOMA Norad's programme for Master Studies<br />
NORAD Direktoratet for utviklingssamarbeid<br />
Noragric Institutt for internasjonale miljø- og utviklingsstudier<br />
NORFA Nordisk forskerutdanningsakademi<br />
NOVA Nordic Forestry, Veterinary and Agricultural University Network<br />
NSD Norsk samfunnsvitenskapelig datatjeneste<br />
NTNU Norges tekniske og naturvitenskapelige universitet<br />
NUFU Nasjonalt program for utvikling, forskning og utdanning<br />
NVH Norges veterinærhøgskole<br />
OREEC Oslo Renewable Energy and Environment Cluster<br />
PhD Philosophiae doctor (doktorgrad)<br />
POA Personal- og organisasjonsavdelingen<br />
PPU Praktisk pedagogisk utdanning<br />
133
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
SA<br />
SEVU<br />
SiT<br />
SiÅs<br />
SKP<br />
SN<br />
SO<br />
sp<br />
SSB<br />
ToR<br />
UHR<br />
UiB<br />
UiO<br />
UiS<br />
UiT<br />
<strong>UMB</strong><br />
UoH<br />
UNIPED<br />
US<br />
UU<br />
ØA<br />
Studieavdelingen<br />
Senter for etter- og videreutdanning<br />
Studentenes informasjonsTorg<br />
Samskipnaden i Ås<br />
Senter for klimaregulert planteforskning<br />
Studienemnda<br />
Samordna opptak<br />
Studiepoeng<br />
Statistisk sentralbyrå<br />
Terms of Reference<br />
Universitets- og høgskolerådet<br />
Universitetet i Bergen<br />
Universitetet i Oslo<br />
Universitetet i Stavanger<br />
Universitetet i Tromsø<br />
Universitetet for miljø- og biovitenskap<br />
Universitets- og høgskole<br />
Kurs i universitetspedagogikk for vitenskapelige ansatte<br />
Universitetsstyret<br />
Undervisningsutvalg<br />
Økonomiavdelingen<br />
134
UNIVERSITETET FOR MILJØ- OG BIOVITENSKAP (<strong>UMB</strong>)<br />
Referanser<br />
1. NOKUT, Kriterier for evaluering av universiteters og høgskolers<br />
kvalitetssikringssystem for utdanningsvirksomheten, sist revidert 17.12.<strong>2008</strong>. 5. mai<br />
2003, Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen.<br />
2. Andreassen, A., Måling av kundetilfredshet. 2007, QuestBack.<br />
3. Løksa, S.M. and I. Nymoen, Årsrapport om studiekvalitet 2007. <strong>2008</strong>, Universitetet<br />
for miljø- og biovitenskap.<br />
4. DBH, Database for statistikk om høgre utdanning (DBH)<br />
http://dbh.nsd.uib.no/index.action.<br />
5. Løksa, S.M. and I. Andersen, Opptaksrapport for det akademiske året <strong>2008</strong>-2009.<br />
2009, Universitetet for miljø- og biovitenskap: Ås.<br />
6. Kunnskapsdepartementet, Tilstandsrapport for UoH-sektoren 2009. 2009.<br />
7. <strong>UMB</strong>, Rapport og planer <strong>2008</strong>-2009. 2009, Universitettet for miljø- og<br />
biovitenskap: Ås.<br />
8. Arnesen, C.Å. and E. Waagene, Bachelorgraden fra universitet - en selvstendig<br />
grad, eller delmål i et lengre utdanningsløp? Rapport 7/2009. 2009, Oslo: NIFU<br />
STEP.<br />
9. Informasjonsavdelingen and (Kommunikasjonsavdelingen), Evaluering av<br />
informasjon fra <strong>UMB</strong>. Questback-rapport<br />
2007.<br />
10. <strong>UMB</strong>, <strong>UMB</strong> Årsplan <strong>2008</strong>, vedlegg 3. 2007, Universitetet for miljø- og<br />
biovitenskap, ØA: Ås.<br />
11. <strong>UMB</strong>, Felles miljødokument-Miljøstrategi for <strong>UMB</strong> (v.1:04, sist endret juni 2006).<br />
12. <strong>UMB</strong>, Studiehåndbok <strong>2008</strong>/2009. <strong>2008</strong>.<br />
13. <strong>UMB</strong>, Emnedatabasen: <br />
<strong>2008</strong>.<br />
14. Studieavdelingen, U., Trivselsundersøkelsen <strong>2008</strong>. QuestBack rapport og <strong>UMB</strong><br />
rapport, mars <strong>2008</strong><br />
<strong>2008</strong>, Studieavdelingen, <strong>UMB</strong>.<br />
15. Studieavdelingen, Evaluering av masteroppgavearbeidet ved <strong>UMB</strong> 2007, SN<br />
xx/<strong>2008</strong> og QuestBack rapport. <strong>2008</strong>, <strong>UMB</strong>.<br />
16. Studieavdelingen, Evaluering av masteroppgavearbeidet ved <strong>UMB</strong> <strong>2008</strong>, SN<br />
xx/<strong>2008</strong> og QuestBack rapport. <strong>2008</strong>, <strong>UMB</strong>.<br />
17. Løksa, S.M. and F. Benedict, Rapport om studiekvalitet 2005 og 2006. Rapport,<br />
februar2007. 2007, Studieavdelingen, <strong>UMB</strong>.<br />
18. Læringsmiljøutvalget, Årsmelding for Læringsmiljøutvalget (LMU) <strong>2008</strong>. <strong>2008</strong>,<br />
LMU, <strong>UMB</strong>.<br />
19. NOVA, NOVA university network Annual report <strong>2008</strong>. 2009, The Nordic Forestry,<br />
Veterinary and Agricultural University Network Ultuna.<br />
20. Foley, K., et al., Evaluation of the landscape architecture programme offered by the<br />
Department of Landscape Architecture and Spatial Planning (ILP) at the<br />
Norwegian University of Life Sciences (<strong>UMB</strong>). 2009.<br />
21. Hovdhaugen, E., N. Frølich, and P.O. Aamodt, Finnes det en “universalmedisin”<br />
mot frafall? En analyse av universitetenes holdning til og tiltak mot frafall blant<br />
studenter (rapport 9/<strong>2008</strong>). <strong>2008</strong>, NIFU STEP: Oslo.<br />
135