Vedlegg til kravsspesifikasjon - Helseetaten
Vedlegg til kravsspesifikasjon - Helseetaten
Vedlegg til kravsspesifikasjon - Helseetaten
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Vedlegg</strong> 1:<br />
Kravskjema<br />
Leverandørens navn: ____________________________<br />
NR Dokumentasjonskrav Levert<br />
Dokumentasjonskrav knyttet <strong>til</strong> leverandørens organisatoriske, juridiske,<br />
økonomiske og finansielle s<strong>til</strong>ling:<br />
1 Signert søknadsbrev<br />
JA<br />
NEI<br />
2<br />
Oversikt over hvilke tjenester søknaden omfatter:<br />
• Hjemmesykepleie dag og aften<br />
• Hjemmesykepleie dag, aften og natt<br />
• Praktisk bistand<br />
3 Oversikt over hvilken bydel(er) søknaden omfatter<br />
4 Tilbudt kapasitetstak i hver bydel som omfattes av søknaden<br />
5 Skatteattest<br />
6 Merverdiavgiftsattest<br />
7 HMS-egenerklæring<br />
8 Firmaattest<br />
9 Bruk av eventuelle underleverandører<br />
10 Leverandørens siste årsregnskap med revisorberetning<br />
11 Leverandør har levert en sladdet utgave av søknaden<br />
Dokumentasjonskrav knyttet <strong>til</strong> leverandørens tekniske og faglige<br />
kvalifikasjoner:<br />
12 Leverandør skal beskrive firmaets organisasjon og hvordan hjemmetjenester <strong>til</strong><br />
brukerne skal organiseres og utføres slik at de ansatte blir i stand <strong>til</strong> å overholde<br />
sine lovpålagte plikter<br />
13 Leverandør skal beskrive hvordan den skal sikre <strong>til</strong>gang på kvalifisert personell<br />
og bygge opp sin organisasjon for å kunne utføre tjenester opp <strong>til</strong> det angitte<br />
kapasitetstaket på antall timer direkte brukertid per uke<br />
14 Leverandør skal dokumentere autorisasjonsbevis, eksamensbevis og<br />
arbeidserfaring fra relevant arbeid for driftsansvarlig hos leverandør<br />
Leverandør skal beskrive hvordan denne fagkompetansen brukes i<br />
organisasjonen for å sikre forsvarlig tjenesteleveranse.<br />
JA<br />
NEI
15 Leverandør skal beskrive bruk av fagkompetanse i egen organisasjon og<br />
hvordan den enkelte tjenesteutfører skal sikres nødvendig faglig utvikling,<br />
oppdatering og opplæring<br />
16 Leverandør skal beskrive bruk av fagkompetanse på den enkelte vakt<br />
17 Leverandør skal beskrive hvordan den skal sikre at brukeren får nødvendig<br />
helsehjelp når tjenesten utføres av andre enn autorisert helsepersonell<br />
18 Leverandør skal beskrive hvordan den følger opp og sikrer <strong>til</strong>strekkelig<br />
språkkompetanse hos ansatte<br />
19 Leverandør skal beskrive oppfølging og sikring av ansattes arbeidsmiljø i<br />
brukers hjem<br />
20 Leverandør skal beskrive hvordan den sørger for oppfølging og sikring av<br />
ansattes kompetanse og ferdigheter ved ansettelser<br />
21 Leverandør skal beskrive hvordan den sikrer medvirkning fra arbeidstakerne i<br />
bedriften<br />
22 Leverandør skal beskrive hvordan den (ledelsen og tjenesteutførerne) <strong>til</strong> enhver<br />
tid sørger for å ha <strong>til</strong>gang <strong>til</strong> aktuelle lover og forskrifter for tjenesten<br />
23 Leverandør skal beskrive plan for opplæring i Gerica og IPLOS og herunder et<br />
eget system for superbruker/brukerstøtte<br />
24 Leverandør skal beskrive plan for hvordan sikre løpende daglig dokumentasjon<br />
i Gerica<br />
25 Leverandør skal beskrive risikoanalyse av områder i tjenesten<br />
26<br />
Leverandør skal beskrive hvordan den ivaretar informasjonssikkerhet i henhold<br />
<strong>til</strong> gjeldende sikkerhetsbestemmelser og ”Norm for informasjonssikkerhet i<br />
helse-, omsorgs- og sosialsektoren”.<br />
27 Leverandør skal beskrive hvordan den systematisk overvåker og gjennomgår<br />
sitt internkontrollsystem<br />
Dokumentasjonskrav i henhold <strong>til</strong> kravspesifikasjonens punkt 4: JA NEI<br />
28 Leverandør skal beskrive hvordan den sikrer brukers medbestemmelse i<br />
forbindelse med utførelsen av tjenesten<br />
29 Leverandør skal beskrive hvordan registrering og behandling av klager og<br />
avvik foregår i bedriften<br />
30 Leverandør skal beskrive hvordan den sikrer dekning av brukers grunnleggende<br />
behov og at bruker får nødvendig helsehjelp ved behov i tråd med<br />
kvalitetsforskriften<br />
31 Leverandøren skal beskrive hvordan den skal sikre at brukeren får nødvendig<br />
helsehjelp når bydelens kontor er stengt<br />
32 Leverandør skal beskrive dens første besøk hos ny bruker<br />
33 Leverandør skal beskrive rutine dersom tjenesteutførene møter ”låst dør” ved<br />
avtalt besøk hos bruker
34 Leverandør skal beskrive håndtering av brukers nøkler<br />
35 Leverandør skal beskrive håndtering av brukers midler, jf. vedlegg 7 <strong>til</strong><br />
kravspesifikasjonen, forvaltning av midler utenfor institusjon<br />
36 Leverandør skal beskrive varsling ved mistanke om overgrep, vold og trusler i<br />
forhold <strong>til</strong> bruker<br />
37 Leverandør skal beskrive registrering og melding av skader og nesten skader på<br />
bruker og brukers eiendom<br />
38 Leverandør skal beskrive håndtering av brukers dødsfall<br />
39 Leverandør skal beskrive smittehåndtering iht. gjeldende regelverk<br />
40 Leverandør skal beskrive hvordan den skal samarbeide med brukers fastlege,<br />
samt hvordan fastlegens forordninger følges opp i egen organisasjon. (Kun krav<br />
i forhold <strong>til</strong> hjemmesykepleietjenesten<br />
41 Leverandør skal beskrive plan for samarbeid med øvrige leverandører av<br />
hjemmetjenester, kommunes fysioterapi- og ergoterapitjenesten og annet helseog<br />
sosialpersonell rundt bruker<br />
42 Leverandør skal beskrive hvordan den skal avhjelpe akutte behov hos sine<br />
brukere, hvordan den skal sikre at brukere får nødvendig helsehjelp når<br />
bydelens kontor er stengt<br />
43 Leverandør skal beskrive legemiddelhåndtering herunder ansvarsbeskrivelser,<br />
utarbeidelse og prosedyrer og implementering av disse, avvikshåndtering,<br />
kontroll og evaluering (Kun krav i forhold <strong>til</strong> hjemmesykepleietjenesten)<br />
Dato, signatur leverandør:<br />
________________________________________________<br />
<strong>Vedlegg</strong> 2:<br />
Oslo kommunes kvalitetskrav for pleie- og omsorgstjenester<br />
Oslo kommunes kvalitetskrav for pleie- og omsorgstjenester<br />
Krav <strong>til</strong> innhold i hjemmetjenesten
Den enkelte som mottar pleie- og omsorgstjenester eller praktisk bistand i eget hjem skal<br />
oppleve trygghet og forutsigbarhet, og bli møtt med respekt. Gjennom medbestemmelse i<br />
utformingen av tjeneste<strong>til</strong>budet skal det sikres at de grunnleggende behov ivaretas med<br />
utgangspunkt i den enkeltes egenverd og livsførsel, og med sensitivitet for etnisk bakgrunn og<br />
livssyn.<br />
For å sikre dette s<strong>til</strong>les det følgende krav:<br />
• Tjenestenes innhold og omfang skal være i tråd med enkeltvedtak.<br />
• Tjeneste<strong>til</strong>budet skal <strong>til</strong>passes den enkelte bruker og det skal gis <strong>til</strong>bud om at<br />
tjeneste<strong>til</strong>budet konkretiseres i en individuell omsorgsplan. (jfr. byrådsak 58/98)<br />
Medbestemmelse skal sikres ved at den enkelte er delaktig i utformingen av egen<br />
omsorgsplan. Planen skal gjennomgås og eventuelt justeres hver 6. måned.<br />
• Brukeren skal motta <strong>til</strong>strekkelig informasjon om muligheter og begrensninger innenfor<br />
tjenestene <strong>til</strong> at hun/han kan delta aktivt i utformingen av eget tjeneste<strong>til</strong>bud. Den enkelte<br />
skal dessuten i skriftlig form gjøres kjent med Oslo kommunes kvalitetskrav <strong>til</strong> tjenesten,<br />
og hvilke klageinstanser som finnes. Øvrig skriftlig og muntlig informasjon skal <strong>til</strong>passes<br />
den enkeltes behov.<br />
• Alle brukere skal ha en egen kontaktperson, som også er kontaktperson for evt.<br />
pårørende/verge/hjelpeverge. Det skal foreligge skriftlig informasjon om hvem som er<br />
kontaktperson og eventuelt ansvarlig sykepleier for den enkelte, samt informasjon om hvor<br />
bruker kan henvende seg dersom det oppstår akutt behov for hjelp.<br />
• Omsorgsplanen kan utformes på ulike måter, avhengig av brukerens hjelpebehov. Planen<br />
skal som et minimum inneholde hvordan de grunnleggende behov skal ivaretas.<br />
Veiledende retningslinjer for individuelle omsorgsplaner fra Sosial- og helsedepartementet<br />
legges <strong>til</strong> grunn. * 2)<br />
• Det skal vurderes behov for, og eventuelt besørges, at brukeren får bistand med å anskaffe<br />
tekniske hjelpemidler eller <strong>til</strong>rettelegge boligen slik at man bidrar <strong>til</strong> å styrke den enkeltes<br />
selvstendighet og selvhjulpenhet, eller redusere risiko for skade/slitasje hos bruker eller<br />
tjenesteytere.<br />
• Det skal gjøres avtale med bruker av hjemmetjenester om tidspunkt for når hjelpen skal<br />
gis, innen en tidsramme på én time.<br />
• Antallet personer som yter hjelp i brukerens hjem skal begrenses mest mulig, dog slik at<br />
personalets kompetanse samsvarer med brukerens behov for ulike tjenester.<br />
• Alt personell som kommer hjem <strong>til</strong> brukere skal bære tydelig identitetskort.<br />
• Tjenestene skal <strong>til</strong>rettelegges slik at brukeren gis mulighet <strong>til</strong> å opprettholde egen normal<br />
døgnrytme.<br />
• Brukere skal oppleve at deres behov for hjelp forstås og løses i samsvar med egne<br />
forventninger.<br />
• Det skal legges <strong>til</strong> rette for at den enkelte kan delta i sosialt liv og aktiviteter utenfor<br />
hjemmet.<br />
• Det skal sikres <strong>til</strong>strekkelig renhold.<br />
Forhold ved arbeidsprosessene som bør vektlegges<br />
En avgjørende faktor i forhold <strong>til</strong> kvaliteten på den tjeneste som ytes, er knyttet <strong>til</strong> relasjonen<br />
mellom den som yter og den som mottar tjenesten. Organisering og ledelse i tjenestene som<br />
tar sikte på å bygge opp nødvendig kompetanse, forbedre arbeidsforholdene og forebygge<br />
* 2) Byrådsavdeling for eldre og bydelene har igangsatt et prosjekt hvor et av målene er å utarbeide et arbeidsredskap/plandokument som<br />
inkluderer både kvalitetsaspektet og arbeidsmiljøaspektet i hjemmebaserte tjenester. Dokumentet kalles i prosjektperioden for tjenesteplan,<br />
og vil på sikt kunne utvikles <strong>til</strong> en kommunal mal for individuelle omsorgsplaner.
skader og belastningslidelser er derfor viktige indirekte faktorer for å sikre og bedre kvaliteten<br />
på <strong>til</strong>budene.<br />
For å sikre best mulig kvalitet på tjenestene bør det i arbeidsprosessene spesielt legges vekt på<br />
at:<br />
• Dimensjonering og kompetansesammensetning i tjenestenes ulike deler skal foretas med<br />
utgangspunkt i brukergruppens behov.<br />
• Det skal legges <strong>til</strong> rette for tverrfaglig samarbeid, både på den enkelte arbeidsplass og<br />
mellom ulike arbeidssteder som gir <strong>til</strong>bud <strong>til</strong> de samme brukere/brukergrupper.<br />
• Den enkelte ansatte skal være kjent med arbeidsplassens rutiner for håndtering av feil og<br />
mangler, samt klager fra brukere/pårørende.<br />
• Den enkelte ansatte skal være kjent med arbeidsplassens rutiner for håndtering av voldsom<br />
eller truende atferd fra brukere.<br />
• Innenfor rammen av egen kompetanse skal den enkelte ansatte gis mulighet <strong>til</strong> å ta egne<br />
initiativ og eget ansvar.<br />
• Det skal legges <strong>til</strong> rette for faglig og personlig utvikling gjennom systematisk opplæring og<br />
veiledning.
<strong>Vedlegg</strong> 3:<br />
Arbeidsplasskartlegging i hjemmet
<strong>Vedlegg</strong> 4:<br />
Brannforebyggende <strong>til</strong>tak for hjemmeboende eldre og<br />
funksjonshemmede<br />
BRANNFOREBYGGENDE TILTAK FOR HJEMMEBOENDE<br />
ELDRE OG FUNKSJONSHEMMEDE.<br />
Vedlagt følger beskrivelse av brannforebyggende <strong>til</strong>tak rettet mot hjemmeboende eldre og<br />
funksjonshemmede – samarbeidsprosjekt mellom hjemmehjelpstjenesten, Brann- og<br />
redningsetaten i Oslo kommune og Gjensidige NOR.<br />
Kurs som avholdes om brannforebyggende <strong>til</strong>tak for ansatte i kommunen vil også være åpne<br />
for tjenesteutførere hos leverandører i brukervalgsordningen.<br />
Det vil ikke være deltakeravgift <strong>til</strong> kurs i brannforebyggende arbeid.<br />
PROSJEKT BRANNVERN FOR HJEMMEBOENDE ELDRE.<br />
METODE<br />
Hjemmehjelpere/hjemmesykepleier gjennomfører en enkel sikkerhetssjekk hos sine klienter<br />
når de LIKEVEL er der i omsorgsøyemed.<br />
Sikkerhetsliste, opplæring i forkant av brannetaten.<br />
Hovedfordeler: Målrettet, kostnadsbesparende.<br />
Video er produsert av Gjensidige <strong>til</strong> bruk under opplæringen.<br />
PROSJEKTDELTAKERE<br />
Prosjektet ble igangsatt høsten 1998 av Gjensidige, Oslo Brann- og redningsetat,<br />
Hjemmetjenesten og Politiet. Byrådsavdelingen har også deltatt.<br />
EN SAMFUNNSPLIKT<br />
Når samfunnet gjør alt for at eldre skal bo hjemme så lenge som mulig må det også gjøre alt<br />
for at tryggheten ivaretas. Branntrygghet er en viktig og selvfølgelig del av omsorgsarbeidet.<br />
UTFYLLENDE KOMMENTARER<br />
Opplegget ble altså startet i 1998, og det var tenkt å være landsomfattende. Imidlertid viste det<br />
seg etter hvert at de kun ble i Oslo og delvis i Asker/Bærum at det fikk et nogenlunde<br />
<strong>til</strong>freds<strong>til</strong>lende omfang.<br />
Målet er at hver bruker skal ha en brannsjekk i året.<br />
Gerica sikrer systemmessig registrering av slikt arbeid. Det skal være en enkel sjekk som ikke<br />
krever dyptgående ekspertise og som tar begrense tid. Hjemmetjenesten kommer ikke i noe<br />
juridisk ansvar ved denne innsatsen.<br />
Brannvernskjema i Gerica.
<strong>Vedlegg</strong> 5:<br />
Informasjonsperm<br />
Informasjonsperm<br />
Permen skal inneholde følgende:<br />
• Brukers navn/fødselsnummer<br />
• Kontaktperson/pårørende<br />
• Kontaktpersoner leverandør<br />
• Andre samarbeidspartnere<br />
• Brukers vedtak<br />
• Brukers fastlege/lege med adresse og telefonnummer<br />
• Brannsikkerhet – tidspunkt for utført kontroll med brannslukningsapparat<br />
og røykvarslere<br />
• Trygghetsalarm – tidspunkt for utført kontroll av alarm<br />
• Informasjon om tjenesten<br />
• Arbeidsplan med:<br />
Oppstartstidspunkt for tjenesten<br />
Avtalt tidspunkt for når tjenesten skal utføres<br />
• Eventuelt blad for beskjeder - kommunikasjonsark
<strong>Vedlegg</strong> 6:<br />
Kvalitetsmåling i hjemmetjenesten<br />
Byrådssak 193/05<br />
KVALITETSMÅLING I HJEMMETJENESTEN<br />
Sammendrag:<br />
Byrådet foreslår at det etableres et kvalitetsmålingssystem som skal være felles for alle<br />
hjemmetjenestene i Oslos bydeler. Kvalitetsmålingssystemet kan brukes uavhengig av om driften<br />
utføres av kommunen eller av andre aktører, noe som for eksempel er aktuelt etter innføring av<br />
brukervalgsordning i alle bydeler. Systemet bygger på KS sitt kvalitetsmålingssystem<br />
"Kvalitetskartlegging av kommunale tjenester, brukerhåndbok for pleie og omsorg". Denne er<br />
utarbeidet av KS i samarbeid med professor Tor Busch ved Høgskolen i Sør-Trøndelag. I <strong>til</strong>legg<br />
bygger det på det kvalitetsmålingssystemet som nå benyttes for alle sykehjemmene i Oslo.<br />
Byrådet foreslår i denne saken et kvalitetsmålingssystem som består av 3 elementer:<br />
- Revisjonsbesøk<br />
- Kvalitetsrapportering av kvalitetsindikatorer<br />
- Brukerundersøkelser<br />
Det gjennomføres årlige kvalitetskontroller i hjemmetjenesten uavhengig av om driften utføres av<br />
private eller kommunale driftere.<br />
Det sentrale elementet i systemet er fortsatt bruk av brukerundersøkelser. De erfaringer kommunen har<br />
ved de allerede gjennomførte undersøkelser i hjemmetjenestene i 2000 og 2002 er også tatt hensyn <strong>til</strong>.<br />
Opplegget knyttes <strong>til</strong> det landsomfattende systemet for brukerundersøkelser, slik at sammenligninger<br />
med andre kommuner vil være mulig.<br />
Ved brudd på kvalitetskravene i hjemmetjenesten vil det bli iverksatt <strong>til</strong>tak for å bedre kvaliteten.<br />
Sanksjoner kan bli nødvendig for å sikre at <strong>til</strong>takene blir gjennomført.<br />
Bydelene har ansvar for gjennomføringen av kvalitetsmålingene i hjemmetjenesten.<br />
Saksfrems<strong>til</strong>ling:<br />
1. Bakgrunn for saken:<br />
Bystyret behandlet den 21.04.1999 sak 204 om "Kvalitet og kvalitetsmåling i pleie- og<br />
omsorgstjenestene". Kravene som ble vedtatt bygger på forskrift om kvalitet i pleie- og<br />
omsorgstjenestene og byrådets hovedmål for eldreomsorgen, å utvikle en helhetlig tjeneste preget av<br />
trygghet, valgfrihet, verdighet, respekt og forutsigbarhet.<br />
Ny statlig forskrift om kvalitet i pleie- og omsorgstjenestene etter kommunehelsetjenesteloven og<br />
sosialtjenesteloven trådde i kraft 01.07.2003. Et vesentlig kvalitetskrav i forskriften er at bruker skal<br />
oppleve selvstendighet og styring av eget liv. Forskriften følger som trykt vedlegg 1.<br />
Forskriften skal bidra <strong>til</strong> å sikre at personer som mottar pleie- og omsorgstjenester etter<br />
kommunehelsetjenesteloven og sosialtjenesteloven får ivaretatt sine grunnleggende behov med respekt<br />
for det enkelte menneskets selvbestemmelsesrett, egenverd og livsførsel.
Forskriften s<strong>til</strong>ler krav om at kommunen skal etablere et system av prosedyrer som søker å sikre at<br />
tjenesteapparatet og tjenesteyterne kontinuerlig <strong>til</strong>streber at den enkelte bruker får de tjenester<br />
vedkommende har behov for <strong>til</strong> rett tid, og i henhold <strong>til</strong> individuell plan når slik finnes. Den skal<br />
videre sikre at det gis et helhetlig, samordnet og fleksibelt tjeneste<strong>til</strong>bud, som ivaretar kontinuitet i<br />
tjenesten. Brukerne og evt. pårørende/verge/hjelpeverge medvirker ved utforming eller endring av<br />
tjeneste<strong>til</strong>budet. Den enkelte bruker gis også medbestemmelse i forbindelse med den daglige utførelse<br />
av tjenestene.<br />
Helse- og sosialkomiteens flertall, medlemmene fra A, H, SV, F og V (HSK merknad 2003) har bedt<br />
om at det utvikles og innføres et felles opplegg for kvalitetsmålinger av hjemmetjenesten i bydelene,<br />
for å sikre et likeverdig og godt <strong>til</strong>bud i alle bydeler.<br />
Byrådet mener et helhetlig kvalitetssystem for både sykehjemmene og hjemmetjenestene er en viktig<br />
oppfølging av arbeidet med å gjennomføre prosedyrer og dokumentasjon som forskriften pålegger<br />
kommunen å gjennomføre.<br />
2. Kvalitetsmodellen:<br />
Byrådet legger <strong>til</strong> grunn den kvalitetsmodellen som er utviklet i KS i samarbeid med Høgskolen i Sør-<br />
Trøndelag. Dette systemet består av tre kvalitetsområder, resultatkvalitet, prosesskvalitet og<br />
strukturkvalitet.<br />
Resultatkvalitet<br />
Her settes fokus på det resultatet som skapes av tjenesten. I hvor stor grad er resultatene preget av høy<br />
kvalitet?<br />
Resultat for brukerne. Dette skal gjenspeile i hvor stor grad tjenesten er i stand <strong>til</strong> å oppnå sine<br />
overordnede mål.<br />
Trygghet. Her måles brukernes opplevelse av trygghet i eget hjem.<br />
Prosesskvalitet<br />
På dette området rettes oppmerksomheten på de prosessene som foregår i<br />
tjenesteproduksjonen. Det gjelder spesielt forholdet mellom brukeren og de personene som har<br />
ansvaret for å gi tjenestene.<br />
Brukermedvirkning. Her måles i hvor stor grad brukerne tas med på råd i utformingen av tjenesten.<br />
Respektfull behandling. Dette skal måle brukerens opplevelse av å bli behandlet som et medmenneske<br />
i møtet med ansatte fra tjenesten.<br />
Pålitelighet. Dette skal måle i hvor stor grad brukernes interesser blir ivaretatt. Det fokuseres på<br />
rettsikkerhet, likebehandling og overholdelse av inngåtte avtaler.<br />
Strukturkvalitet<br />
Her er det samlet indikatorer og spørsmål som mer setter fokus på rammebetingelser som er viktige for<br />
å kunne skape kvalitet.<br />
Tilgjengelighet. På dette området måles i hvor stor grad tjenesten er <strong>til</strong>gjengelig for brukerne ved ulike<br />
behov.
Informasjon. Her fanges opp i hvor stor grad brukerne opplever å være informert om vesentlige<br />
forhold knyttet <strong>til</strong> tjenestene.<br />
Samordning. Dette skal måle om tjenesten er samordnet med øvrige offentlige tjenester som brukeren<br />
benytter.<br />
Personalets kompetanse. Dette skal måle utdanningsnivået hos ansatte i tjenesten.<br />
Disse dimensjonene gir et bredt bilde av kvaliteten i de ulike tjenestene. Kartleggingen gjør det mulig<br />
å skape bedre kvalitet i tjenesten.<br />
Det er viktig å skille mellom målt kvalitet og brukeropplevd kvalitet. Det er mulig å spørre brukere og<br />
pårørende om både resultat, prosess og struktur. Det er fordelaktig at brukerundersøkelsene dekker alle<br />
kvalitetsområdene, men det er viktig å være oppmerksom på at brukeropplevd kvalitet er subjektiv.<br />
Den er påvirket av brukers forventninger og det omdømme tjenesten har. Både subjektiv og objektiv<br />
kvalitetsmåling kan brukes på alle områder.<br />
A Revisjonsbesøk/Kvalitetsrevisjon<br />
Basis for kvalitetsrevisjonene er forskrift om kvalitet i pleie- og omsorgstjenestene. I Oslo er<br />
ytterligere kvalitetskrav <strong>til</strong> innholdet i de hjemmebaserte tjenestene fastlagt i bystyresak 204/99<br />
"Kvalitet og kvalitetsmåling i pleie- og omsorgstjenestene"<br />
Revisjonssystemet kan <strong>til</strong>passes bes<strong>til</strong>ler-/utførerorganisering og anvendes både der det er gjennomført<br />
brukervalg, konkurranseutsetting og der tjenestene ytes av det kommunale tjenesteapparatet. Det skal<br />
sikre en ensartet holdning <strong>til</strong> kvalitetskravene for alle tjenester av samme type. Kvalitetsrevisjoner som<br />
gjennomføres skal i skriftlig rapportform dokumentere <strong>til</strong>standen i tjenestene i forhold <strong>til</strong> disse<br />
kravene. Rapporteringsskjemaer følger som trykt vedlegg 2 og 3.<br />
Indikatorer for målt kvalitet er:<br />
Resultat for brukerne<br />
Pålitelighet<br />
Tilgjengelighet<br />
Personalets kompetanse<br />
Resultat for brukerne<br />
Det er valgt to ulike indikatorer for å måle dimensjonen: resultat for brukerne.<br />
Systematisk behovskartlegging<br />
Med system for behovskartlegging menes at pleiebehovet <strong>til</strong> den enkelte bruker blir kartlagt<br />
gjennom standardiserte metoder (GERIX, IPLOS m.v) og at denne kartleggingen legges <strong>til</strong> grunn for<br />
<strong>til</strong>deling av tjenester.<br />
Det skilles mellom praktisk bistand etter lov om sosiale tjenester og hjemmesykepleie etter lov om<br />
helsetjenester i kommunene. Kommunen skal i <strong>til</strong>legg registrere opplysninger for hver enhet i<br />
hjemmetjenesten og for kommunen samlet.<br />
System for brukerundersøkelser
System for brukerundersøkelser defineres som en undersøkelse gjennomført blant brukerne for å<br />
kartlegge deres syn på ulike sider av tjeneste<strong>til</strong>budet. Slike undersøkelser bygger vanligvis på<br />
spørreskjema.<br />
Det skilles mellom praktisk bistand og hjemmesykepleie. Kommunen skal i <strong>til</strong>legg registrere<br />
opplysninger for hver enhet i hjemmetjenesten i kommunen og for kommunen samlet.<br />
Pålitelighet<br />
For å få en indikasjon på pålitelighet, er det valgt å se på avlyste/forskjøvete besøk i hjemmetjenesten.<br />
Andel avlyste/forskjøvete planlagte besøk i rapporteringsåret<br />
Indikatoren bygger på opplysninger om totalt antall hjemmebesøk. Avlyste/forskjøvete besøk<br />
defineres som besøk som ble forsinket med 1 time eller mer eller utsatt <strong>til</strong> en annen dag.<br />
Avlyste/forskjøvete besøk registreres kun når leverandøren selv har ansvaret for avviket.<br />
Leverandøren registrerer antall besøk i rapporteringsåret og antall avlyste/forskjøvete besøk. Det<br />
skilles mellom hjemmesykepleie og praktisk bistand. Det foretas registrering for hver av<br />
leverandørene i hjemmetjenesten og for kommunen samlet. Prosentandelen kommer frem i rapporten.<br />
Tilgjengelighet<br />
Saksbehandlingstid, iverksettingstid og innvilgelse av søknader er viktige indikatorer for<br />
<strong>til</strong>gjengelighet.<br />
Saksbehandlingstid for søknad om hjemmetjenester<br />
Saksbehandlingstid defineres som antall dager i gjennomsnitt fra skriftlig søknad om hjemmetjenester<br />
er mottatt, <strong>til</strong> vedtak i saken er formulert skriftlig. Dersom iverksetting skjer før skriftlig formidling av<br />
vedtak, regnes antall dager frem <strong>til</strong> iverksetting. Saksbehandlingstid skal også omfatte saker som<br />
medfører avslag.<br />
Registrering skjer på bydelsnivå og kommunenivå og gjelder for rapporteringsåret. Det skilles mellom<br />
hjemmesykepleie og praktisk bistand.<br />
Iverksettingstid for vedtak om hjemmetjenester<br />
Iverksettingstid defineres som antall dager i gjennomsnitt fra vedtak om hjemmetjeneste er fattet <strong>til</strong><br />
første tjenesteoppdrag er utført.<br />
Registrering skjer på bydelsnivå og kommunenivå og gjelder for rapporteringsåret. Det skilles mellom<br />
hjemmesykepleie og praktisk bistand.<br />
Andel søkere av hjemmetjenester som har fått innvilget søknaden fullt ut eller delvis<br />
Innvilgelse av søknaden defineres som vedtak om <strong>til</strong>deling av hjemmetjeneste.<br />
Andel innvilgede søknader er antall innvilgede søknader om hjemmetjenester dividert med antall<br />
søknader om hjemmetjenester.<br />
Registrering skjer både på bydelsnivå og kommunenivå og gjelder for rapporteringsåret. Det skilles<br />
mellom hjemmesykepleie og praktisk bistand <strong>til</strong> hjelp i hjemmet.<br />
Personalets kompetanse
Formell kompetanse kartlegges gjennom følgende indikator:<br />
Andel av årsverkene fordelt på følgende utdanningsgrupper:<br />
· Sykepleieutdanning<br />
· Annen helse- og sosialfaglig høgskoleutdanning<br />
· Hjelpepleierutdanning/omsorgsarbeider<br />
· Annen<br />
Årsverkene telles og fordeles på de ulike utdanningskategoriene.<br />
Rapport<br />
Utkast <strong>til</strong> rapport utarbeides og oversendes bydelen for gjennomlesning og eventuelle<br />
<strong>til</strong>bakemeldinger av faktafeil eller misforståelser både fra bes<strong>til</strong>ler og alle leverandørene innen 2 uker<br />
etter at revisjonen er gjennomført. Basert på <strong>til</strong>bakemeldingene korrigeres rapporten <strong>til</strong> en endelig<br />
rapport, som bør foreligge 4 uker etter revisjonen. Rapporten må utarbeides på en slik måte at det klart<br />
fremgår hvilke forhold (avvik) som bryter med lover, forskrifter, overordnede kommunale vedtak eller<br />
eventuelle kontrakters innhold. Endelig rapport gjøres offentlig og legges frem for bydelsutvalget.<br />
Det er bes<strong>til</strong>leren/forvaltningsenheten som tar s<strong>til</strong>ling <strong>til</strong> hvilke funn i rapporten som krever konkrete<br />
<strong>til</strong>taksplaner fra leverandør. Oppfølging av <strong>til</strong>taksplaner forutsettes fulgt opp i møter, enten som ledd i<br />
kommunens ordinære styringssystem, eller for de konkurranseutsatte tjenestene, som beskrevet i<br />
system for kommersiell kontraktsoppfølging for private leverandører.<br />
Uanmeldte stikkprøvekontroller/kvalitetsrevisjoner basert på akutte forhold<br />
Dersom bes<strong>til</strong>leren/forvaltningsenheten får indikasjoner om at sider av driften er ute av kontroll<br />
og/eller bryter mot aktuelle lover og forskrifter, har denne plikt og rett <strong>til</strong> å foreta uanmeldte<br />
stikkprøvekontroller. Tema og omfang av en slik gjennomgang vil være helt avhengig av type og art<br />
av de urovekkende signalene.<br />
B Brukerundersøkelser<br />
Bystyret har vedtatt at dersom færre enn 80 % av dem som svarer ikke er svært fornøyd eller fornøyd<br />
med tjenestene eller deler av disse, skal det umiddelbart igangsettes en vurdering av gjeldene forhold.<br />
Byrådet mener at dette kravet fortsatt bør opprettholdes, og at det må etableres rapporteringsrutiner for<br />
oppfølging der den opplevde kvaliteten i <strong>til</strong>budet ikke er <strong>til</strong>fredss<strong>til</strong>lende. Spørreskjema følger som<br />
trykt vedlegg nr 4.<br />
Brukerundersøkelser vil være en meget viktig faktor for å fastslå om kvaliteten på tjenestene er slik<br />
brukerne forventer. I <strong>til</strong>legg <strong>til</strong> å få <strong>til</strong>bakemelding på konkrete spørsmål i spørreskjemaet, kan også<br />
brukerne benytte kommentarfeltet <strong>til</strong> å komme med ytterligere opplysninger om hvordan de opplever<br />
kvaliteten på tjenestene.<br />
Undersøkelsene gir:<br />
· Kunnskap om hvordan resultatene utvikler seg over tid<br />
· Hvilke forhold (spørsmål) som innfrir kravet om 80 % <strong>til</strong>fredshet<br />
· Oversikt over hvilke områder brukerne ikke er fornøyd med
· Kvalitative opplysninger i både positiv og negativ retning som supplement <strong>til</strong> kvantitative data<br />
Etter at Oslo kommune startet med egne brukerundersøkelser, har som omtalt tidligere KS tatt initiativ<br />
<strong>til</strong> å utvikle brukerundersøkelser og kvalitetsindikatorer for bl.a. pleie- og omsorgstjenestene.<br />
Dette har regjeringen i St. melding nr. 45 (2002 - 2003) "Betre kvalitet i de kommunale pleie- og<br />
omsorgstjenestene" fulgt opp ved at det er inngått samarbeid om bl.a. brukerundersøkelser og<br />
offentliggjøring av resultatene. Formålet er at den enkelte kommune skal kunne følge opp kvaliteten<br />
på tjenestene og få mulighet for sammenligninger med andre kommuner. Det er flere fordeler ved å<br />
knytte brukerundersøkelsene opp mot det opplegg som KS nå benytter. For det første gir det mulighet<br />
for sammenligning med andre kommuner og det gir et mer kostnadsbesparende opplegg.<br />
Reviderte spørsmål <strong>til</strong> brukerne<br />
Med bakgrunn i overgang <strong>til</strong> den spørreundersøkelsen <strong>til</strong> brukerne som KS har utarbeidet for<br />
kommunene, har byrådet bedt om en gjennomgang av eksisterende brukerundersøkelser og den nye<br />
spørreundersøkelsen. Dette for å sikre at Oslo kommune får svar på alle ønskede forhold i<br />
hjemmetjenestene i kommunen. Nytt spørreskjema følger som trykt vedlegg nr 4.<br />
Skjemaet i spørreundersøkelsen gir brukeren 5 svaralternativer: Svært misfornøyd - Litt misfornøyd -<br />
Litt fornøyd - Svært fornøyd - Vet ikke.<br />
Spørsmålene kan deles inn i følgende hovedområder:<br />
· Grad av fornøydhet med hjemmetjenestene<br />
· Brukermedvirkning<br />
· Samspill med personalet<br />
· Informasjon og pålitelighet<br />
Økonomiske og administrative konsekvenser<br />
KS arbeider for tiden med å etablere en nasjonal nettbasert benchmarkingsportal for kvalitetsmålinger.<br />
Det er etablert et samarbeid med Sosialdepartementet. Intensjonen med etablering av en slik portal er å<br />
gjøre det mulig å sammenligne seg med de fleste kommuner i landet. Det legges opp <strong>til</strong> nettbasert<br />
registrering av spørreskjema. Intensjonen er at benchmarkingsdata med andre kommuner og bydeler<br />
vil være <strong>til</strong>gjengelig umiddelbart.<br />
Behovet for egne ansatte <strong>til</strong> å gjennomføre målinger av kvalitet og bruker<strong>til</strong>fredshet blir redusert. I<br />
hver bydel vil det likevel være behov for å sette av noe ressurser <strong>til</strong> lokal <strong>til</strong>pasning av KS-verktøyet<br />
og innlegging av data i systemet. Samtidig vil innføring av kvalitetsmålinger i hjemmetjenesten hvert<br />
år medføre økt ressursbruk og økte kostnader i forhold <strong>til</strong> brukerundersøkelser annet hvert år i<br />
henholdsvis sykehjem og hjemmetjenesten, som har vært foretatt siden 1999. Gjennomføringen av<br />
kvalitetsrevisjoner i hjemmetjenesten er beregnet <strong>til</strong> å kreve tre årsverk, totalt anslagsvis 1,4 mill<br />
kroner. Dette må dekkes innenfor bydelenes økonomiske ramme.<br />
Byrådets vurdering<br />
Byrådet anser det som viktig at det raskt blir etablert et felles kvalitetsoppfølgingssystem for alle<br />
hjemmetjenestene i Oslos bydeler, uavhengig av om utføreren er privat eller kommunal. På denne<br />
måten får kommunen bedre oversikt over kvaliteten som ytes brukerne i bydelenes hjemmetjeneste i<br />
Oslo kommune.<br />
For å videreutvikle og forebygge hjemmetjenestene, mener byrådet det er viktig å ha oversikt over<br />
kvalitetsnivået og eventuelle forskjeller mellom de ulike aktørene som yter innbyggerne disse
Det gjennomføres årlige kvalitetsmålinger ved hjemmetjenestene i alle bydeler som frems<strong>til</strong>t i denne saken. 1.<br />
Byrådet gjennomfører hensiktsmessig organisering av kvalitetsmålingene slik at samme system kan gjennomføres kan brukes uavhengig om driften utføres av kommunen eller av andre aktører. 2.<br />
Kvalitetsmålingssystemet iverksettes fra 2006. 3.<br />
den Erling Lae Byrådet,<br />
Eckbo Margaret<br />
tjenestene. Ved å ha fokus på kvalitet i de tjenestene som gis kan kommunen utnytte ressursene på best<br />
mulig måte for brukerne.<br />
De senere årene har private tjenesteytere kommet inn som leverandører av hjemmetjenester <strong>til</strong> noen av<br />
Oslos brukere. Byrådet mener dette har vært positivt, blant annet fordi det har ført <strong>til</strong> økt fokus på<br />
kvalitet. Det er imidlertid viktig å videreutvikle arbeidet med å måle kvaliteten, både hos private og<br />
kommunale leverandører.<br />
Årlige kvalitetsmålinger ved hjemmetjenestene i alle bydeler er en viktig videreutvikling av Oslos<br />
kvalitetsarbeid, og er et uttrykk for at byrådet er opptatt av å få best mulig kvalitet på tjenestene som<br />
gis våre innbyggere.<br />
Brukerundersøkelser er et viktig element i arbeidet med kvalitetsforbedringer.<br />
Det er det enkelte mennesket som mottar offentlige tjenester som kan bidra <strong>til</strong> kvalitetsforbedringer,<br />
ved at de gir tjenesteprodusenten <strong>til</strong>bakemelding på de tjenestene som leveres. Systemet bygger på de<br />
erfaringer kommunen har ved de allerede gjennomførte undersøkelser i hjemmetjenestene. Opplegget<br />
knyttes <strong>til</strong> det landsomfattende kvalitetsmålingssystemet for brukerundersøkelser, slik at<br />
sammenligninger med andre kommuner vil være mulig.<br />
Byrådet legger <strong>til</strong> grunn at det nye kvalitetsmålingssystemet er en oppfølging av statlig forskrift om<br />
kvalitet i pleie- og omsorgstjenestene.<br />
Bydelene er kjent med KS sitt kvalitetsmålingssystem for sykehjem og hjemmebaserte tjenester via<br />
effektiviseringsnettverkene.<br />
Byrådet inns<strong>til</strong>ler <strong>til</strong> bystyret å fatte følgende vedtak:
<strong>Vedlegg</strong> 7:<br />
Forvaltning av Brukers midler utenfor institusjon
<strong>Vedlegg</strong> 8:Presisering Forvaltning av Brukers midler
<strong>Vedlegg</strong> 9:<br />
Bruk av Gerica<br />
Pleie Rehabilitering Omsorg – Sentralt system - Informasjons Teknologi
Revidert 04.03.2011<br />
Bruk av Gerica i brukervalgsordningen; kortversjon<br />
OPPGAVER Ansvar bydelens kontor Ansvar Leverandør<br />
Ny bruker<br />
Registrering av utførte<br />
oppdrag/besøk<br />
Direkte brukertid<br />
• All saksbehandling foregår i Gerica.<br />
• IPLOS, Arbeidskartleggingsskjema og<br />
Brannvernskjema fylles ut og lagres.<br />
• Vedtak med opplysninger om brukervalg fattes og<br />
sendes brukeren.<br />
• Vedtaket er også bes<strong>til</strong>lingen <strong>til</strong> Leverandøren.<br />
• I vedtaket skal det fremgå hvilke tjenester som skal<br />
utføres, hvor ofte tjenestene skal gis, hvor lang tid<br />
som er fastsatt for utførelse, om det evt. er behov for<br />
mer enn en person <strong>til</strong> stede og vedtaksperiodens<br />
lengde.<br />
• Tidspunkt for når tjenesten skal utføres fremgår<br />
enten av vedtaket eller avtales direkte mellom<br />
brukeren og leverandøren.<br />
• Vedtaket må utformes på en slik måte at evt.<br />
svingninger i hjelpebehovet imøtekommes.<br />
• Varsle leverandøren om ny bruker i OL-<br />
Beskjedjournal når brukeren har valgt.<br />
• Ta ut journalrapport hver dag for å fange opp nye<br />
brukere, og endringer av behov hos eksisterende<br />
brukere, meldt av bydelen.<br />
• Ta ut rapport hver dag på nye vedtak/ brukere.<br />
• Bekreft meldinger fra bydelen, om nye brukere, i<br />
OL-Beskjedjournal.<br />
• Administrer og planlegg tjenesten som skal utføres,<br />
ved å opprette <strong>til</strong>tak, tidsplaner og prosedyrer, i<br />
henhold <strong>til</strong> vedtaket.<br />
• Leverandører av hjemmesykepleie skal i <strong>til</strong>legg<br />
opprette <strong>til</strong>taksplan i Gerica.<br />
• Besøk (direkte brukertid) dokumenteres i<br />
henholdsvis Praktisk bistandsjournal og<br />
Sykepleiejournal samme dag som tjenesten er<br />
utført.<br />
• Start og Slutt klokkeslettet i journalen = besøkets<br />
varighet.<br />
• En journal = ett besøk.<br />
• Hvis besøkets varighet eller innhold avviker fra det
Registrering av utførte<br />
oppdrag som ikke regnes<br />
som direkte brukertid<br />
Midlertidig stopp<br />
Avlyste oppdrag/besøk<br />
og bomturer<br />
Leverandør bytte<br />
Endringer av behov<br />
Revurdering av tjenesten<br />
Henvendelser<br />
om/angående bruker<br />
Rapporter<br />
Fakturagrunnlag<br />
• Registrer meldinger om stopp i tjenesten i OL-<br />
Beskjedjournal.<br />
• Varsle gammel og ny leverandør i OL-<br />
Beskjedjournal når brukeren sier opp nåværende<br />
Leverandør<br />
• Send brev som bekrefter oppsigelsen <strong>til</strong> brukeren.<br />
• Ta ut journalapport med Revurderingsjournal hver<br />
dag.<br />
• Gi beskjed i OL-Beskjedjournal, <strong>til</strong> Leverandør, ved<br />
revurderinger som fører <strong>til</strong> endringer i<br />
tjeneste<strong>til</strong>budet.<br />
• Dokumenter i Saksbehandlerjournal.<br />
som er planlagt må dette dokumenteres særskilt.<br />
• Dokumenter i OL-Fagjournal.<br />
• Gjelder faste oppdrag som ikke er definert som<br />
direkte brukertid. Eksempler: ringe<strong>til</strong>syn og<br />
dosering /<strong>til</strong>rettelegging av doserte medisiner på<br />
kontoret.<br />
• Registrer midlertidig stopp på tjenesten og<br />
dokumenter i OL-Beskjedjournal.<br />
• Avlyste besøk og bomturer dokumenteres i OL-<br />
Avlyste oppdrag journal og riktig avlyst<strong>til</strong>tak<br />
knyttes <strong>til</strong> journalen.<br />
• Hvis brukeren avlyser to besøk på rad skal bydelen<br />
varsles i OL-Beskjedjournal.<br />
• Gammel og ny Leverandør, bekrefter mottatt<br />
beskjed om Leverandørbytte i OL-Beskjedjournal.<br />
• Dokumenter endringer i brukers behov i<br />
Revurderingsjournal.<br />
• Ajourfør IPLOS.<br />
• Ta ut journalrapport hver dag for å fange opp<br />
revurderinger med endrede vedtak.<br />
• Dokumenter i OL-Fagjournal.<br />
Det er laget særskilte rapporter i Gerica for bruk i brukervalgsordningen. Disse rapportene er laget for kontroll og<br />
kvalitetssikring av registrerte data. I <strong>til</strong>legg finnes rapporter som brukes i sentral og lokal statistikk.
<strong>Vedlegg</strong> 10:<br />
Veileder for utfylling av IPLOS registreringer
<strong>Vedlegg</strong> 11:<br />
Instruks for kommunale <strong>til</strong>synsutvalg for hjemmebaserte tjenester<br />
Instruks for kommunale <strong>til</strong>synsutvalg for hjemmebaserte tjenester<br />
14.04.2008<br />
Vedtatt i Oslo bystyre 30.01.2008<br />
Alle bydelsutvalg skal opprette <strong>til</strong>synsutvalg for hjemmebaserte tjenester, og bestemmer<br />
selv dets organisering ut over det som følger av disse retningslinjene.<br />
De kommunalt oppnevnte <strong>til</strong>synsutvalg hvis ansvar er fastsatt i denne instruks kommer i<br />
<strong>til</strong>legg <strong>til</strong> de statlige <strong>til</strong>synsorganer.<br />
Ved begynnelsen av hver bystyreperiode igangsettes opplæring av nye medlemmer av<br />
<strong>til</strong>synsutvalg. Opplæringen er obligatorisk.<br />
1. FORMÅL<br />
Tilsynsutvalgene skal føre kontroll og <strong>til</strong>syn med hvordan hjemmebaserte tjenester<br />
faktisk virker. Tilsynsutvalgene skal rapportere avvik dersom tjenesten ikke er i samsvar<br />
med krav fastsatt av staten eller Oslo kommune i lov, forskrift, instruks og lignende.<br />
Utvalgene skal videre påpeke forhold som kan bedres.<br />
2. VIRKEOMRÅDE<br />
Instruksen gjelder ikke for <strong>til</strong>synsutvalg for institusjon. Tilsynsutvalg for institusjon har<br />
egen instruks, jf. bydelsreglementet § 2-5.<br />
Det skal føres <strong>til</strong>syn med bydelens hjemmebaserte tjenester. Reglementet gjelder også<br />
for <strong>til</strong>syn hos bruker med privat Leverandør betalt av kommunen.<br />
Tilsynet er et frivillig <strong>til</strong>bud for brukerne av tjenestene.<br />
Tilsynet skal skje i den bydel utvalget er oppnevnt for.<br />
3. TAUSHETSPLIKT<br />
Tilsynsutvalget har taushetsplikt om personlige forhold som utvalgene blir kjent med i<br />
sitt arbeid, jfr. forvaltningslovens bestemmelser om taushetsplikt og om taushetspliktens<br />
begrensinger.<br />
4. OPPGAVER<br />
Tilsynsutvalget skal føre <strong>til</strong>syn med at tjenesteyterne sørger for at informasjon om Helseog<br />
sosialombudet og om hvordan ombudet kan kontaktes er lett <strong>til</strong>gjengelig for brukere<br />
av hjemmetjenestene.<br />
Medisinskfaglige oppgaver ligger utenfor <strong>til</strong>synsutvalgets oppgaver.<br />
5. HENVENDELSER<br />
Tilsynsutvalgene skal ta imot henvendelser fra alle som kontakter utvalget vedrørende
forhold for brukere og forhold ved hjemmetjenesten.<br />
Tilsynsutvalgene skal ikke behandle ordinære/ formelle klagesaker.<br />
Dersom <strong>til</strong>synsutvalget mottar henvendelser som faller utenfor utvalgets arbeidsområde,<br />
skal utvalget skriftlig bekrefte overfor avsender at henvendelse er mottatt og straks<br />
oversende disse <strong>til</strong> bydelsadministrasjonen - eller annen rett instans for øvrig - for<br />
behandling.<br />
Tilsynsutvalgene skal gi brukeren <strong>til</strong>bakemelding på henvendelsen så snart som mulig,<br />
senest innen 6 uker. Tilbakemeldingen skal vise <strong>til</strong> hvordan oppfølging av henvendelsen<br />
skal håndteres og en tidsramme for dette. Oppfølging av henvendelsen skal senest settes<br />
i verk 7 uker fra henvendelsen er gjort fra brukeren.<br />
Tilsynsutvalgene fører postjournal over alle henvendelser de mottar.<br />
6. UNDERSØKELSER<br />
Tilsynet er et frivillig <strong>til</strong>bud <strong>til</strong> brukerne. Det er opp <strong>til</strong> hver enkelt bruker, eventuelt i<br />
samråd med pårørende/ hjelpeverge å ta kontakt med <strong>til</strong>synsutvalget. Brukeren avgjør<br />
hvordan kommunikasjonen skal foregå; i form av hjemmebesøk eller gjennom skriftlig/<br />
muntlig kommunikasjon.<br />
Tilsynsutvalget kan be bydelsadministrasjonen om å henvende seg <strong>til</strong> brukere med<br />
forespørsel om de er villige <strong>til</strong> å motta <strong>til</strong>syn.<br />
7. RETT TIL OPPLYSNINGER<br />
Tilsynsutvalget kan kreve at leder for den aktuelle tjeneste gir de opplysninger som er<br />
nødvendig for gjennomføring av <strong>til</strong>synet, dog ikke taushetsbelagte opplysninger med<br />
mindre nødvendig samtykke er innhentet. Tilsynsutvalget kan ikke be tjenestestedene<br />
eller bydelsadministrasjonen utarbeide rapporter.<br />
8. RAPPORTERING<br />
Tilsynsutvalget skal etter avtale rapportere <strong>til</strong> bydelsutvalget og bydelsadministrasjonen.<br />
I rapporten skal det eventuelt påpekes og gis anmerkninger om forhold som bør endres.<br />
Tilsynsrapportene <strong>til</strong> bydelsutvalget skal være offentlige, og anonymiserte dersom de<br />
inneholder taushetsbelagte opplysninger.<br />
Tilsynsutvalget skal ved årets utgang levere årsrapport <strong>til</strong> bydelsutvalget og bydelens<br />
administrasjon. Årsrapporten skal ikke inneholde taushetsbelagte opplysninger og være<br />
offentlig.<br />
9. GODTGJØRELSE FOR TILSYNSUTVALG<br />
Tilsynsutvalg godtgjøres over de enkelte bydelsutvalgs budsjett. Godtgjørelsen følger av<br />
Reglement for godtgjøring av folkevalgte verv i Oslo kommune.<br />
10. INFORMASJON<br />
Bydelen skal informere brukergruppen om <strong>til</strong>synsutvalgets funksjoner, hvem som sitter i<br />
utvalget og hvordan en kommer i kontakt med <strong>til</strong>synsutvalgets medlemmer. Slik<br />
informasjon skal følge med hvert vedtak om <strong>til</strong>deling av hjemmebaserte tjenester.<br />
Medlemmene av <strong>til</strong>synsutvalg skal bære identitetskort under <strong>til</strong>synet.<br />
11. IKRAFTTREDELSE
Denne instruks trer i kraft fire uker etter at den er vedtatt av bystyret i Oslo kommune.<br />
Fra samme tidspunkt oppheves Instruks om <strong>til</strong>synsordning for brukere av de<br />
hjemmebaserte tjenester sak 83/1994.
<strong>Vedlegg</strong> 12:<br />
Kvartalsrapport<br />
Statusrapport – brukervalg innen bydelens hjemmetjeneste:<br />
Utfylt statusrapport oversendes Helse- og velferdsetaten for brukervalgsordningen innen den 10. etter<br />
hvert kvartal.<br />
Leverandør:<br />
Periode:<br />
Nøkkeltall fra Gerica (se veileder siste side): PRAKTISK BISTAND<br />
1. Antall brukere ved utgangen av perioden<br />
2. Brukerstatus:<br />
• Nye brukere <strong>til</strong> = nye brukere <strong>til</strong> tjenesten.<br />
• Gml. br <strong>til</strong> = brukere som har byttet <strong>til</strong> leverandøren i perioden.<br />
• Ut av tj. = brukere som har byttet fra leverandøren i perioden.<br />
• Avsluttet = brukere som har avsluttet tjenesten.<br />
3. Antall besøk i perioden (ekskludert ringe<strong>til</strong>syn)<br />
Nøkkeltall fra Gerica (se veileder siste side): HJEMMESYKEPLEIE<br />
1. Antall brukere ved utgangen av perioden<br />
2. Brukerstatus:<br />
• Nye brukere <strong>til</strong> = nye brukere <strong>til</strong> tjenesten.<br />
• Gml. br <strong>til</strong> = brukere som har byttet <strong>til</strong> leverandøren i perioden.<br />
• Ut av tj. = brukere som har byttet fra leverandøren i perioden.<br />
• Avsluttet = brukere som har avsluttet tjenesten.<br />
3. Antall besøk i perioden (ekskludert ringe<strong>til</strong>syn)<br />
Personalets kompetanse:<br />
Her skal faktisk bemanning fylles ut – ikke planlagt<br />
bemanning. Kontrolleres ved kontraktsoppfølging.<br />
Sykepleier / vernepleier<br />
Hjelpepleier / omsorgsarbeider / helsefagarbeider<br />
Andre 3 års relevante utdanninger (lærere,<br />
pedagoger, sosionomer, fysio-og ergoterapeuter)<br />
Ufaglært / pleiemedhjelper (inkluderer IKKE<br />
ansatte med relevant høyskole eller<br />
universitetsutdanning)<br />
Vikarer (<strong>til</strong>kalt p.g.a. ferie/sykdom eller lignende,<br />
planlagt og ikke-planlagt)<br />
NB: Tallene som fylles ut her inngår i<br />
kompetansefordelingen på punktene over. Altså antall<br />
månedsverk og antall ansatte av kategoriene over som er<br />
vikarer.<br />
Presiser dersom vikarbyrå benyttes.<br />
Seksjonsleder/enhetsleder/driftsleder/teamleder<br />
Presiser om disse jobber direkte brukerrelatert<br />
Antall månedsverk ved<br />
utgangen av perioden<br />
som utfører tjenester i<br />
brukers hjem<br />
Totalt antall personer<br />
ved utgangen av<br />
perioden som utfører<br />
tjenester i brukers hjem<br />
Bemanning per vakt Dagvakt Aftenvakt Nattvakt<br />
Registrerte avvik i perioden:<br />
Hva avviket gjelder Antall • Beskrivelse av iversatte korrigerende <strong>til</strong>tak
AVVIK er mangel på<br />
oppfyllelse av krav gitt i<br />
eller i medhold av lov eller<br />
forskrift, Oslo kommunes<br />
kvalitetskrav <strong>til</strong> pleie- og<br />
omsorgstjenester, krav i<br />
konkurransegrunnlaget<br />
samt tjenestens egne mål<br />
og rutiner som går på<br />
brukerrettet aktivitet.<br />
• Er aktuell bydel og/eller Helse- og velferdsetaten<br />
varslet?<br />
Registrerte klager i perioden:<br />
Hva klagen gjelder,<br />
muntlig/skriftlig<br />
Antall • Beskrivelse av iversatte korrigerende <strong>til</strong>tak<br />
• Er aktuell bydel og/eller Helse- og velferdsetaten<br />
varslet?<br />
Dato:<br />
Underskrift leverandør:________________________________________________________
<strong>Vedlegg</strong> 13:<br />
Rutiner ved ansettelse innen kommunens helse- og omsorgstjenester
<strong>Vedlegg</strong> 14:<br />
Prisskjema Pidion BIP 5000 (Priser per 28.12.2011)<br />
Håndterminal type :<br />
Pidion BIP-5000, ink.<br />
EDGE/GPRS/GSM, WLAN<br />
(802.11a/b/g), Bluetooth, 128/256,<br />
1D laser,2 Megapixel Cammera,<br />
Numeric inkl batteri, Stylus penn og<br />
spiralsnor samt lader med kabler.<br />
Levetid :<br />
Forventet levetid ved normal bruk er<br />
4 år<br />
SAR-verdi:<br />
Valuta som legges <strong>til</strong> grunn for<br />
regulering: Eurokurs på 9,00<br />
Basisleveranse:<br />
Pris pr. håndterminal i kr. Kr 5 240,00<br />
Klargjøring av enhet, pr.<br />
håndterminal<br />
(jf kravspesifikasjoner pkt. 1.10.1)<br />
Serviceavtale, pris pr.<br />
håndterminal<br />
(jf kravspesifikasjonen pkt. 1.8)<br />
Serviceavtale for 4 år er<br />
obligatorisk og inngår som en del<br />
av basisleveransen<br />
Kr 290,00<br />
4 år = 1 729 <strong>til</strong>svarer kr 432,25 pr år<br />
5 år = 2 099 <strong>til</strong>svarer kr 419,80 pr år<br />
Det er valgfritt om bes<strong>til</strong>ler vil<br />
betale for hele service perioden ved<br />
anskaffelse eller om det betales pr<br />
år.<br />
Bes<strong>til</strong>ler kan velge om det inngås en<br />
4 års avtale eller 5 års avtale.<br />
Det 5 serviceåret kan også bes<strong>til</strong>les<br />
etter 4 år og vil da koste kr 420,- for<br />
det siste året.<br />
Etter 5 år er det opp <strong>til</strong><br />
oppdragsgiver om håndterminalen<br />
avhendes eller om det betales for<br />
reparasjoner.<br />
Bæreveske pris pr. enhet Kr 124,00<br />
Ladestasjon m/adapter og kabel<br />
Kr 532,00 komplett
Batteri, 2000mAh<br />
Kr 298,00 pr stk<br />
Pris pr basisleveranse (grunnpakke) er da Kr 8213,- komplett med serviceavtale på 4 år.<br />
Tillegg: Lisensutgifter pr. mnd. Adm.verktøy:<br />
Kr. 29,- pr. mnd pr. terminal.
Tilleggsutstyr <strong>til</strong> Pidion BIP-5000:<br />
Headset :<br />
Headset trådløst<br />
LG Bluetooth HBM-510<br />
Ladestasjon/er (ut over standard<br />
utstyr)<br />
Kr 149,00<br />
Kr 136,50<br />
Kr 632,00<br />
Bil lader og gender for bil Kr 385,00<br />
Batteri med utvidet kapasitet: Kr 369,00<br />
3800 mAh<br />
Stort batteri dør Kr 108,00<br />
Minnebrikke :<br />
Trancend 4GB SD Mini<br />
Ekstrapenner (Stylus)<br />
Kr 135,00<br />
Kr 14,50 pr. stk<br />
Tilleggs tjenester pr. time<br />
Teknisk service og support<br />
LCD UV beskyttelses film<br />
Kr 695,00 pr time<br />
Kr 74,00 pr stk<br />
Spiralsnor (ekstra)<br />
Kr 49,00 pr.stk
<strong>Vedlegg</strong> 15:<br />
Samkjøpsavtale mellom Oslo kommune og PSI System AS vedrørende kjøp av<br />
håndterminaler