A 590 1973 Hedmark - SSB
A 590 1973 Hedmark - SSB
A 590 1973 Hedmark - SSB
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
22<br />
KOMMENTARER TIL FIGURENE<br />
De tematiske kartene kan ikke erstatte tabellene som de bygger på. Meningen med dem er i<br />
fOrste rekke å lette tilegnelsen av hovedtrekkene i de regionale forskjellene i tabellstoffet.<br />
Sammenlikning av kart for ulike emner kan dessuten i noen grad sette en på sporet etter sammenhenger<br />
som kan studeres nærmere i tabellene. De følgende kommentarer er generelt formet.<br />
FIGUR 1. FOLKEMENGDE OG ENDRING I FOLKEMENGDE<br />
Folkemengden i kommunene er symbolisert ved sirkelflater som er proporsjonale med folkemengden,<br />
og den gjennomsnittlige årlige prosentvise endring i perioden 1970-1972 er vist ved skravering. Sirkelsymbolenes<br />
størrelse og plassering gir en grov oversikt over hvor hovedtyngden av befolkningen i<br />
fylkene ligger.<br />
Hovedtendensen har vært sterk vekst i enkelte større, sentrale kommuner og tilbakegang i mindre<br />
kyst- og fjellbygdkommuner og i en del bykommuner med trange grenser. I små kommuner kan befolkningsendringen<br />
ha vært påvirket av spesielle forhold, som f.eks. igangsetting av kraftutbygging.<br />
FIGUR 2. KJONNSRELASJON I ALDERSGRUPPEN 20- 39 AR<br />
Forholdet mellom tallet på kvinner og menn er vist for aldersgruppen 20-39 år. Den stOrste<br />
andel av ekteskapene blir inngått av personer innenfor aldersgruppen. Samtidig har personer innen<br />
samme gruppe stor flyttehyppighet. Få kvinner i forhold til tallet på menn vil bl.a. kunne fOre til<br />
relativt lave fødselstall,og dette vil få betydning for befolkningsutviklingen i kommunen.<br />
En finner klare mOnstre for forholdet kvinner/menn i aldersgruppen 20-39 år. Sentrale kommuner<br />
med stort innslag av serviceyrker har gjerne kvinneoverskott, mens utkantkommuner med ensidig<br />
næringsliv har relativt få kvinner.<br />
FIGUR 3. DE ELDRES ANDEL AV FOLKEMENGDEN<br />
Tallet på personer 67 år og over i prosent av folkemengden i alt, varierer både mellom fylkene<br />
og innen fylkene. En stor andel eldre er ofte resultat av flyttinger. De yngre har lettere for<br />
å flytte, mens de eldre blir igjen. Dette forklarer de relativt hOye tall i mange utkantkommuner.<br />
Kommuner med tilflytting og vekst vil på den annen side ha en lav andel av personer over 67 år.<br />
FIGUR 4. MONSTERET I BOSETTINGEN<br />
Kartet gir et inntrykk av bosettingsmOnsteret i fylkets kommuner. HOy andel bosatte i tettbygde<br />
strøk viser at hele kommunen, eller deler av den, har et bymessig preg, og har som regel sammenheng<br />
med at relativt mange av de bosatte er sysselsatt i industri, varehandel og tjenesteytende<br />
næringer. Som oversiktskartet viser, er det ofte slik at befolkningen som bor i tettbygde strOk, er<br />
konsentrert til et fåtall steder innen kommunen.<br />
FIGUR 5. WERINGSFORDELING<br />
Fordelingen etter næring er vist som sektorer av en sirkelflate. Her tilsvarer f.eks. 90<br />
grader 25 prosent av de yrkesaktive 16 år og over med minst 1 000 arbeidstimer.<br />
De fleste kommunene har en betydelig andel (mer enn fjerdedelen) av de yrkesaktive i gruppen<br />
"Andre næringer" som bl.a. omfatter varehandel, sjOtransport, annen samferdsel, offentlig administrasjon<br />
og forsvar, offentlig og privat tjenesteyting. StOrst andel av yrkesaktive har denne gruppen<br />
av næringer i sentrale servicekommuner og i kommuner som har spesielle institusjoner (sykehus,<br />
militæranlegg). Andelen av yrkesaktive sysselsatt i jordbruk, skogbruk og fiske varierer fra nær 0<br />
til over 50 prosent. Andelen sysselsatt i gruppe 2 (bergverksdrift, industri, osv.) varierer fra<br />
under 20 prosent til over 60 prosent. HOy andel behøver ikke nOdvendigvis å bety at kommunen har et