Skogstatistikk 1963 - Statistisk sentralbyrå
Skogstatistikk 1963 - Statistisk sentralbyrå
Skogstatistikk 1963 - Statistisk sentralbyrå
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
43<br />
Tabell 31. Utgifter til skogkulturarbeider. 1 000 kroner.<br />
Silviculture. Expenditure. 1 000 kroner.<br />
Ar<br />
Planlegging,<br />
adm. m.v. Nyanlegg Etterarbeider I alt<br />
1957 152 21 776 1 246 23 174<br />
1958 220 21 482 1 311 23 013<br />
1959 285 21 604 1 647 23 536<br />
1960 602 26 450 2 416 29 468<br />
1961 530 29 910 2 900 33 340<br />
1962 594 31 271 3 537 35 402<br />
<strong>1963</strong> 582 29 376 3 551 33 509<br />
I tabell 32 er det gitt oppgaver over de gjennomsnittlige utgifter i kroner pr.<br />
dekar for de ulike kulturarbeider. Gjennomsnittstallene omfatter ikke utgiftene<br />
til planlegging eller etterarbeider. Den gjennomsnittlige utgift pr. dekar foryngelsesareal<br />
(siste rubrikk) omfatter derimot også både planlegging og etterarbeider,<br />
og er et gjennomsnitt for alle utgifter ved både kultur- og naturforyngelse.<br />
Tabell 32. Gjennomsnittlige kulturutgifter ved nyanleggl.<br />
Kroner pr. dekar.<br />
Silviculture. Average expenditure. Kroner per decare.<br />
År<br />
Brenning<br />
Rydding<br />
av foryngelsesflater<br />
Markberedning<br />
Inngjerding<br />
Gjennomsnittlige<br />
Planting Såing utgifter pr.<br />
dekar for-.<br />
yngelsesareal<br />
i alt'<br />
1957 ... 11,04 10,21 19,10 31,49 51,77 35,78 39,71<br />
1958 ... 11,27 12,89 19,18 27,02 52,65 26,64 36,78<br />
1959 ... 10,85 11,25 20,73 23,73 58,97 27,00 43,96<br />
1960 ... 11,14 12,11 18,89 30,17 61,45 28,04 59,18<br />
1961 ... 10,69 15,47 26,82 19,40 63,67 26,21 62,34<br />
1962 ... 13,80 22,38 13,74 30,49 68,31 23,31 69,00<br />
<strong>1963</strong> ... 13,15 10,39 18,39 34,94 66,33 22,79 68,91<br />
Med spesifiserte oppgaver. 2 Omfatter alle arealer både til kultur- og naturforyngelse<br />
og omfatter også utgifter til planlegging og etterarbeider.<br />
I tillegg til de skogkulturarbeider som er nevnt foran kommer skoggrøftingen<br />
som en meget viktig del. Grøfting av myr for skogproduksjon og grøfting av<br />
forsumpet skogmark var av de kulturarbeider som tidligst ble tatt opp ved siden<br />
av skogreising. Det gikk likevel lang tid før det forelå noen oversikt over storrelsen<br />
på arealene av myr og forsumpet skogmark i det hele, og først i de siste<br />
30-40 år foreligger det undersøkelser som viser hvor stor del av disse arealer<br />
det anses økonomisk forsvarlig å grøfte.<br />
Ved den første Landsskogtaksering ble det samlede myrareal under skoggrensen<br />
oppgitt til ca. 21 mill. dekar. Av dette var ca. 2,5 mill, dekar ansett som<br />
grøftbart og ca. 2,7 mill. dekar som muligens grøftbart. Revisjonstakseringene<br />
gav nye oppgaver over myrarealene, men bare opp til barskoggrensen, mens den<br />
første taksering gikk opp til skoggrensen. For de områder som ble revisjonstaksert<br />
(utenom Helgeland) betyr denne forskjell en reduksjon av myrarealene<br />
på nesten 28 prosent.<br />
Revisjonstakseringene spesifiserte myrarealene i myrtyper og hvor mye som.<br />
var ansett som grøfteverdig. I disse distrikter utgjør myrarealene under barskog-