Skogstatistikk 1963 - Statistisk sentralbyrå
Skogstatistikk 1963 - Statistisk sentralbyrå
Skogstatistikk 1963 - Statistisk sentralbyrå
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
41<br />
Oversikten i tabell 29 viser at ca. 40 prosent av de utbetalte investeringsmidler<br />
gikk til skogsveier. Før 1960 var det en svak tendens til nedgang for utbetalingene<br />
til dette formål, men har senere økt, og for <strong>1963</strong> gikk 42,9 prosent<br />
til skogsveier. Utbetalingene til skogshusvær har gått sterkt ned og omfattet for<br />
<strong>1963</strong> bare 7,7 prosent av utbetalingene, mens utbetalingene til teknisk utstyr m.v.<br />
har gått sterkt opp og utgjorde i <strong>1963</strong> 16,7 prosent av utbetalingene. Til skogkulturarbeider<br />
gikk det i <strong>1963</strong> 22,5 prosent av utbetalingene, til andre formål<br />
9,1 prosent, og frigitt avgift var 1,1 prosent. Posten andre formål har i det senere<br />
vist synkende tendens.<br />
De første regler om aysetning av investeringsmidler ble fastsatt ved Kgl.<br />
resolusjon av 15. august 1947, og de første utbetalinger kom i driftsåret 1948-49.<br />
Inntil utgangen av 1960 var det i alt utbetalt 456,4 mill. kr. av investeringsmidler,<br />
og i 1961, 1962 og <strong>1963</strong> var det utbetalt 174,2 mill, kr., til sammen 630,6<br />
mill. kr. Beholdning pr. 31/12 <strong>1963</strong> var 145,9 mill. kr. De samlede innbetalte<br />
investeringsavgifter til utgangen av <strong>1963</strong> blir således i alt 776,5 mill. kr.<br />
Skogkulturarbeider<br />
Oppgavene over utførte skogkulturarbeider blir innhentet gjennom skogoppsynet,<br />
både over omfanget av de utførte arbeider og omkostningene. For arbeider<br />
utført uten statsbidrag og særlig for arbeider som utføres uten å bli dekket av<br />
kultur- og investeringsmidler, mangler det delvis nærmere spesifisering av omkostningene<br />
ved de enkelte slags arbeider.<br />
Skogkulturarbeidene kan etter sin art deles i flere hovedgrupper, nemlig<br />
skogreising som går ut på å få opp skog på tidligere snaumark (både fastmark og<br />
myr), overføring av lauvskog til barskog (skifte av treslag) og kulturarbeider på<br />
allerede skogbærende mark.<br />
Omfanget av skogkulturarbeider i skogstrøkene har okt sterkt siden midten<br />
av 1930-årene. Først og fremst ved at forholdene har gjort skogkultur økonomisk<br />
forsvarlig, og at det forelå de nødvendige erfaringer og forsøksvirksomhet for<br />
slike arbeider.<br />
Arbeidet med skogreising har foregått like lenge som de andre skogkultur-.<br />
arbeider, men først etter at Skogkommisjonen av 1951 hadde utarbeidd hovedtrekkene<br />
for en skogreisingsplan for kystdistriktene på Vestlandet, fikk skogreisingsarbeidet<br />
okt omfang. Etter de samme retningslinjer som Skogkommisjonens<br />
plan, er det utarbeidd skogreisingsplaner for kyststrøkene i Trøndelag og<br />
Nord-Norge, og senere også for en rekke fjellbygder i Trøndelag, Østlandet og<br />
Sørlandet.<br />
For at skogreisingen skal kunne gjennomføres, må det utarbeides detaljerte<br />
planer for de enkelte herreder eller grender. Opptak til slike planer var tatt i<br />
enkelte herreder før Skogkommisjonens innstilling forelå i 1952, og er senere<br />
blitt utarbeidd i stigende antall. Nærmere regler for skogreisingsarbeidet er utarbeidd<br />
av skogdirektøren, som også skal godkjenne den enkelte plan før det gis<br />
statsbidrag.<br />
I <strong>1963</strong> ble det ikke godkjent noen ny skogreisingsplan. Inntil da var det go 1-<br />
kjent 277 foreløpige kommunale skogreisingsplaner som omfattet 3,5 mill. dekar<br />
med et årlig skogreisingsareal av 95 000 dekar. Ved siden av det faste skogoppsyn<br />
var det ved utgangen av <strong>1963</strong> ansatt ca. 160 skogreisingsledere til å forestå<br />
arbeidet.<br />
For fjellbygdene var det ved utgangen av <strong>1963</strong> godkjent 17 foreløpige skogreisingsplaner<br />
som omfattet 307 360 dekar med et årlig skogreisingsareal av<br />
10 800 dekar.