Skogstatistikk 1963 - Statistisk sentralbyrå
Skogstatistikk 1963 - Statistisk sentralbyrå
Skogstatistikk 1963 - Statistisk sentralbyrå
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
i skogbruket har inngått. I denne er det fastsatt betaling for de enkelte arbeidsoperasjoner<br />
under vanlige driftsforhold.<br />
Ved vanskelige hogst- og driftsforhold som påviselig nedsetter arbeidsprestasjonene,<br />
skal det avtales prosentvise tillegg til tariffsatsene. Tilleggene skal helst<br />
være avtalt før arbeidet settes i gang, eller snarest mulig etterpå. I beregningene<br />
over driftsutgiftene er det regnet med et gjennomsnittlig prosenttillegg for vanskelige<br />
hogst- og driftsforhold.<br />
Som vanskelige forhold for hogsten har overenskomsten særskilt nevnt stygg<br />
skog, stygt lende og glissen blink. For kjøringen er det særskilt nevnt glissen<br />
blink og kjøring som krever usedvanlig meget veiarbeide, tungkjørte veier med<br />
mote eller bratt vei utfor, smått tømmer som i vesentlig grad øker arbeidsmengden<br />
og vanskelige velteplasser.<br />
I tillegg til de nevnte vanskelige driftsforhold kommer også store snømengder<br />
som det skal gis tillegg for til tariffsatsene. Da store snømengder ikke forekommer<br />
hvert år, eller bare for lokale områder eller bare for en del av driftssesongen, er<br />
tillegg for dette ikke tatt med i beregningene over driftsutgiftene.<br />
Ved beregningen av driftsutgiftene er det for midtmålstømmer regnet med<br />
7,5 stokker pr. 1113 og for toppmålstømmer 5,5 stokker pr. m 3. Kjørelengden er<br />
satt til 2,5 km.<br />
Utenom de faste satser i tariffen for de enkelte arbeidsoperasjoner er det<br />
i beregningene over driftsutgiftene brukt 8 prosent gangtillegg både for hogst<br />
og lunning og 10 prosent vanskelighetstillegg både for hogst og kjøring. Det er<br />
videre regnet med 3 prosent tillegg for måling i skogen, og det har fortsatt vært<br />
regnet med tillegg for både rettleiing og øying av tømmeret.<br />
Andre driftsutgifter er beregnet etter 25 prosent av utgiftene til hogst og<br />
kjøring, og utgifter til administrasjon er beregnet til 6 prosent av basispris for<br />
tømmeret minus investeringsavgifter. Det er dessuten regnet med at utgifter til<br />
privat fløting i gjennomsnitt svarer til fjerdeparten av de oppgaver fløtingsstatistikken<br />
har over utgifter til privat fløting.<br />
Overenskomsten for skogbruket gjelder fra 1. september for ett år med fastsatte<br />
frister for oppsigelse og forhandlinger om ny overenskomst. Nærmere over<br />
sikt over tariffavtalene i de enkelte år er gitt i Økonomisk utsyn. Her skal derfor<br />
bare nevnes at overenskomsten over arbeidslønningene i skogbruket for 1961-62<br />
ble avgjort ved kjennelse av Rikslønnsnemnd 18. januar 1962. Etter Rikslønnsnemndas<br />
kjennelse ble arbeidslønningene fastsatt også for 1962-63, mens avtale<br />
for <strong>1963</strong>-64 ble inngått i august <strong>1963</strong> ved direkte forhandling mellom partene.<br />
Ved Rikslønnsnemndas kjennelse ble godtgjørelsen for bevegelige helligdager<br />
forhøyd slik at den samlede godtgjørelse for ferie og bevegelige helligdager for<br />
1961-62 ble 9,5 prosent for hogst og 5,9 prosent for kjøring, mot henholdsvis<br />
8,3 og 5,1 prosent i 1960-61. For 1962-63 ble feriepengene forhøyd slik at den<br />
samlede godtgjørelse for ferie- og bevegelige helligdager ble !At til 10,5 prosent<br />
for hogst og 6,5 prosent for kjøring. Disse prosenttillegg var også gjeldende for<br />
<strong>1963</strong>-64.<br />
I tabell XXXIV er det gitt en detaljert oppgave over driftsutgiftene sønnafjells<br />
for barket midtmålstømmer og barket og ubarket toppmålstømmer. Oversikten<br />
viser at før 1960-61 var stigningen i driftsutgiftene liten. Den var sterkest<br />
fra 1959-60 til 1960-61 med mellom 2,5 og 3,0 prosent. Fra 1960-61 til 1961-<br />
62 steg driftsutgiftene med nesten 22 prosent. Fra 1961-62 til 1962-63 var<br />
stigningen mellom 4,5 og 4,8 prosent, og fra 1962-63 til <strong>1963</strong>-64 mellom 2,4 og<br />
3,0 prosent for barket tømmer, mens stigningen for ubarket toppmålstømmer var<br />
6,5 prosent.