Skogstatistikk 1963 - Statistisk sentralbyrå
Skogstatistikk 1963 - Statistisk sentralbyrå
Skogstatistikk 1963 - Statistisk sentralbyrå
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
33<br />
Mengden av ubarket skogsvirke målt i fast mål utenom slindbarket og syrefelt<br />
lauvtre, veksler sterkt innen de enkelte måleforeninger. Hordaland, Sogn og<br />
Fjordane Tømmermåling har 59,3 prosent, og Haldensvassdragets Tømmermåling<br />
har 54,8 prosent ubarket virke, mens det i Drammensvassdragets Tømmermåling<br />
bare var 14,8 prosent.<br />
Av ubarket skogsvirke målt i fast mål (utenom slindbarket og syrefelt),<br />
i alt 748 900 m3, var 391 400 m 3 eller 52,3 prosent målt på bar ved (mansjettbarket),<br />
186 300 m3 eller 24,9 prosent var målt utenpå bark, og 171 200 m3 eller 22,8 prosent<br />
var uten opplysning om dette forhold.<br />
Oppgaver over barket og ubarket kubb og industrived målt i løst mål er gitt<br />
i beretningene for 1962-63 fra Glommens, Haldensvassdragets og Drammensvassdragets<br />
tømmermålinger. For Haldensvassdraget dog bare for bartrekubb.<br />
I alt foreligger det oppgaver for 451 600 m 3 løst mål. Av dette var 347 300 m 3<br />
eller 76,9 prosent okse-, sevje- eller maskinbarket, og 104 300 m 3 eller 23,1 prosent<br />
slindbarket eller ubarket. I Glommens Tømmermåling som omfatter over 69 prosent<br />
av de 451 600 m3 kubb og industrived, var bare 17,3 prosent levert ubarket,<br />
syret eller slindbarket, mens Haldensvassdraget med ca. 17 prosent av kvantumet<br />
hadde 21,2 prosent ubarket og Drammensvassdraget som omfattet knapt 14 prosent<br />
av det nevnte kvantum, hadde nesten 55 prosent som ubarket. I Glommens<br />
og Haldensvassdragets tømmermålinger var det oppgitt at ca. en femtedel av<br />
den leverte kubb og industrived var maskinbarket.<br />
Priser på skogsvirke<br />
Lov om tømmermåling av 1928 fastsetter at måleenheten for prisfastsettelsen<br />
skal være kubikkmeter, og på grunnlag av bestemmelser i loven fastsetter Departementet<br />
nærmere regler for hvordan målingen skal utføres for de enkelte sortimenter.<br />
Videre er det utarbeidd tabeller som viser kubikkinnholdet for hver dimensjon.<br />
For å forenkle og lette prisoppgjøret er det i forståelse med selger- og kjøperorganisasjonene<br />
fastsatt grunnpriser og utarbeidd grunnprislister for de viktigste<br />
sortimenter.<br />
Prisene og omsetningen for det vesentligste av skogsvirket fastsettes ved<br />
forhandlinger mellom selgernes og kjøpernes organisasjoner enten direkte i pris<br />
pr. m3 eller som prosentvise tillegg til de oppsatte grunnpriser eller grunnprislister.<br />
På grunn av ulike vurdering av markedsutsikter, omkostnings- og produksjonsforhold<br />
fører ikke forhandlingene alltid fram til frivillig prisavtale.<br />
I enkelte år har derfor prisene vært fastsatt ved frivillig mekling eller myndighetene<br />
har grepet inn for å få fastsatt årets priser for skogsvirke. For driftsåret<br />
1954-55 ble prisene for skogsvirke fastsatt ved kongelig resolusjon, for 1956—<br />
57 og 1957-58 ved særskilt oppnevnt meklingsmann, for 1958-59 ved frivillig<br />
voldgiftsnemnd og for 1962-63 ved offentlig oppnevnt voldgiftsnemnd. Nærmere<br />
redegjørelse for prisforhandlingene det enkelte år er gitt i Økonomisk utsyn.<br />
Behovet for skogsvirke til industriproduksjon har lenge vært større enn skogbruket<br />
kunne dekke. Ved sen fastsettelse av prisene kunne konkurransen om.<br />
skogsvirke føre til at det ble tendens til lite ønskelige prisavtaler og omsetningsformer.<br />
Enkelte år gjorde forholdene det vanskelig å få oversikt over omsetningen<br />
av skogsvirke på så tidlig tidspunkt som ønskelig.<br />
For å få en fast ordning av omsetningen av skogsvirke på frivillig basis, har<br />
kjøper- og selgerorganisasjonene inngått generelle avtaler om betingelsene for<br />
kjøp og salg av tømmer og kubb.<br />
3 — <strong>Skogstatistikk</strong>