Skogstatistikk 1963 - Statistisk sentralbyrå
Skogstatistikk 1963 - Statistisk sentralbyrå
Skogstatistikk 1963 - Statistisk sentralbyrå
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
23<br />
Oversikten i tabell 16 viser videre at siste beregning (<strong>1963</strong>) gir en mindre nedgang<br />
i tilveksten for gran, mens tilveksten for furu fortsatt stiger, men betydelig<br />
svakere enn før. For lauvtrær har tilveksten gått sterkere opp enn før.<br />
I tabell XVII er det gitt detaljerte tilvekstoppgaver for de seks fylker som<br />
til utgangen av <strong>1963</strong> var taksert tre ganger. Oversikten gir tilveksten ved hver<br />
taksering fordelt på treslag og relativ endring fra foregående taksering for de<br />
enkelte fylker. Tallene viser at endringene for de enkelte fylker har vært svært<br />
ulike fra taksering til taksering både for de enkelte treslag og for sluttresultatet.<br />
For alle seks fylker var det sterk stigning av tilveksten fra 1. til 2. taksering.<br />
Fra 2. til 3. taksering fortsatte tilveksten å stige i Østfold og Hedmark, mens<br />
det i Akershus og Nord-Trøndelag nærmest var stillstand og nedgang i Oppland<br />
og Vestfold. Samlet for de seks fylker steg tilveksten for gran fra 1. til 3. taksering<br />
med 22,0 prosent, for furu med 26,1 prosent, for lauvtrær med 0,6 prosent, og<br />
for alle treslag under ett med 20,5 prosent.<br />
I tabell XV er det gitt oppgaver over årlig tilvekstmasse i de revisjonstakserte<br />
fylker etter siste taksering med fordeling etter treslag og dimensjonsklasser.<br />
Sammenlikning med første taksering viser for alle fylker under ett at en betydelig<br />
stone del av tilveksten ved siste taksering aysetter seg på trær med 25 cm diameter<br />
og derover enn ved første taksering.<br />
Et sammendrag av oppgavene over årlig tilvekstmasse etter treslag for de<br />
seks fylker som er taksert tre ganger, er gitt i tabell 17 med relativ fordeling av<br />
tilveksten ved hver taksering etter dimensjoner. Oversikten viser at den årlige tilvekst<br />
etter hvert har aysatt seg mer og mer på de større dimensjoner. Denne<br />
utvikling har vært mest utpreget for gran og minst for lauvtrær.<br />
Tabell 17. Årlig tilvekstmasse uten bark etter treslag og relativ<br />
fordeling etter brysthøydediameter i seks fylker'.<br />
Annual increment inside bark by species of tree and percentage distribution by<br />
diameter breast height in six counties.<br />
Gran Furu<br />
Lauvtrær<br />
1. tak- 2. tak- 3. tak- 1. tak- 2. tak- 3. tak- 1. tak- 2. tak- 3. taksering<br />
sering sering sering sering sering sering sering sering<br />
Årlig tilvekstmasse<br />
1000m3 4 216 5 409 5 144 1 278 1 371 1 612 685 714 689<br />
Av dette i prosent:<br />
Under 10 cm . . . . 12,5 13,2 10,9 11,7 10,6 10,3 38,2 34,2 35,2<br />
10-25 cm 71,2 67,1 61,1 70,7 67,1 60,8 55,3 58,0 55,6<br />
25 cm og mer . . . 16,3 19,7 28,0 17,6 22,3 28,9 6,5 7,8 9,2<br />
Fylkene Østfold, Akershus, Hedmark, Oppland, Vestfold og Nord-Trøndelag.<br />
Den gjennomsnittlige årlige tilvekst pr. dekar produktiv skogmark er satt<br />
opp bonitetsvis for de enkelte fylker i tabell 18. Resultatene for de takserte<br />
deler av Hordaland, Møre og Romsdal og Troms er også tatt med. Av den grunn<br />
har det vært nødvendig å føye til rubrikk for bonitet 0 som bare har vært brukt<br />
på Vestlandet. For sammenlikning er det enn videre tatt med oppgave over den.<br />
gjennomsnittlige tilvekst etter første taksering. Sammenlikningen viser at tilveksten<br />
pr. dekar har steget betydelig i alle fylker.