Skogstatistikk 1963 - Statistisk sentralbyrå
Skogstatistikk 1963 - Statistisk sentralbyrå
Skogstatistikk 1963 - Statistisk sentralbyrå
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
20<br />
av dimensjonene har skjedd helt siden den første taksering ble utført, men at<br />
den for bartrærne har vært atskillig sterkere etter enn før 2. taksering. Tallene<br />
tyder på at det har foregått en tilsvarende, men ikke så sterk dimensjonsøking<br />
for lauvtrær som for bartrær. For lauvtrærne må man imidlertid være oppmerksom<br />
på at første taksering også omfattet lauvtrær over barskoggrensen, mens<br />
2. og 3. taksering bare gjelder lauvtrær under barskoggrensen. Det gjør at 1. taksering<br />
omfatter en større kubikkmasse og at denne sannsynligvis har en relativt<br />
større del av denne på de minste og midlere dimensjoner enn ved de senere takseringer.<br />
Den gjennomsnittlige kubikkmasse pr. dekar produktiv skogmark bonitetsvis<br />
etter siste taksering, er satt opp i tabell 13. Oppgaven omfatter også de takserte<br />
deler av Hordaland, Møre og Romsdal og Troms. Ved siden av den gjennomsnittlige<br />
kubikkmasse for alle boniteter ved siste taksering, er det til sammenlikning<br />
også tatt med gjennomsnitt ved første taksering.<br />
Tabell 13. Kubikkmasse uten bark pr. dekar produktiv<br />
skogmark. m 3 .<br />
Growing stock inside bark per decare productive forest area. m 3 .<br />
Bonitet<br />
Alle boniteter<br />
Takstområder<br />
Takstår<br />
0'<br />
1 2 3 4 5<br />
Revisjonstaksering<br />
Første<br />
taksering<br />
Østfold 1957<br />
Akershus 1957<br />
Hedmark 1958-59<br />
Oppland 1962-63<br />
Buskerud 1951-53<br />
Vestfold 1961<br />
Telemark 1954<br />
Aust-Agder 1955<br />
Vest-Agder 1955<br />
Sør-Trøndelag. . 1956<br />
Nord-Trøndelag 1960<br />
Helgeland 1952<br />
Takserte deler av:<br />
Hordaland 1961 7,2<br />
Møre og Romsdal 1961-62 6,4<br />
Troms 1960-61 -<br />
12,8 9,4 6,4 4,8 3,4 6,9 4,7<br />
13,6 10,5 6,6 4,5 3,1 7,8 6,8<br />
14,8 11,0 6,0 3,5 2,3 5,8 4,7<br />
13,6 10,3 7,5 5,1 3,6 6,7 5,8<br />
12,7 9,6 6,7 4,7 3,0 6,2 5,9<br />
13,3 8,5 6,0 4,4 3,0 7,3 6,2<br />
16,5 11,8 8,0 5,1 3,2 7,1 5,3<br />
13,8 10,9 7,4 4,5 2,8 6,2 4,1<br />
11,7 8,0 6,5 4,2 2,8 5,5 3,8<br />
12,8 8,8 6,8 4,3 2,6 5,6 4,7<br />
12,7 11,6 7,2 4,2 2,7 5,9 5,1<br />
10,9 7,5 5,0 2,3 5,9 4,6<br />
5,8 4,9 4,1 2,7 4,7 3,5<br />
6,2 5,7 4,5 3,8 2,4 4,6 2,6<br />
- 4,0 2,8 1,9 2,7 2,0<br />
Se nærmere forklaring side 13.<br />
Etter siste beregning (tabell 9) var den samlede kubikkmasse av lauvtrær<br />
(over 5 cm i br.h.diameter) i alt 67,1 mill. m3. Av dette var 58,2 mill. m3 u.nder<br />
barskoggrensen og 8,9 mill. m 3 over barskoggrensen. Fylkesvis fordeling er gitt<br />
i tabell XII. I de fylkesvise takster utført etter 1954 har Landsskogtakseringen<br />
spesifisert lauvtrærnes kubikkmasse under barskoggrensen for de viktigste lauvtreslag.<br />
Til utgangen av <strong>1963</strong> foreligger det spesifiserte oppgaver for ti fylker<br />
og for de takserte områder av Hordaland og Møre og Romsdal fylker, omfattende<br />
i alt 35 mill. m3. Et sammendrag av oppgavene er gitt i tabell 14.<br />
Spesifiseringen av lauvtrærnes kubikkmasse er ikke fullstendig og ikke publisert<br />
like detaljert for alle fylker, men oppgavene viser at bjørk, osp, rogn, selje<br />
og gråor er alminnelige over hele landet. Svartor og de varmekrevende treslag,<br />
alm, ask, bøk, eik, lind og lønn er vesentlig utbredt i Vestfold, Telemark, Agder