Skogstatistikk 1963 - Statistisk sentralbyrå
Skogstatistikk 1963 - Statistisk sentralbyrå
Skogstatistikk 1963 - Statistisk sentralbyrå
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
14<br />
liknes. Oversikt over den relative arealfordeling ved de to takseringer etter boniteter<br />
er satt opp i tabell 4 og etter hogstklasser i tabell 5. I tabell 4 er det dessuten<br />
tatt med oppgaver over, den normale produksjonsevne i dm3 pr. dekar<br />
beregnet ut fra bonitetsfordelingen og de produksjonstall som er nevnt foran.<br />
De seks fylker med to revisjonstakster omfatter ca. 58 prosent av landets<br />
barskogareal, men bare mellom 10 og 11 prosent av lauvskogarealene under barskoggrensen.<br />
Tabell 5. Skogarealet etter hogstklasser. Prosent.<br />
Forest area by felling classes. Percentages.<br />
Fylker<br />
Takstår<br />
II<br />
Hogstklasser"<br />
III IV 1. V<br />
Østfold<br />
Akershus<br />
Hedmark<br />
Oppland<br />
Vestfold<br />
Nord-Trøndelag<br />
Alle fylker<br />
i gjennomsnitt<br />
Normal fordeling etter<br />
Landsskogtakseringen. . .<br />
1937 1,8 5,6 18,8 34,3 39,5<br />
1957 10,8 7,8 14,5 30,9 36,0<br />
1939 1,7 2,0 19,6 27,7 49,0<br />
1957 11,8 11,3 14,7 30,1 32,1<br />
1938-41 3,1 3,8 18,5 27,9 46,8<br />
1958-59 14,1 13,6 13,0 26,5 32,8<br />
1947-50 3,4 1,5 6,8 24,5 63,8<br />
1962-63 9,5 13,9 6,7 22,5 47,4<br />
1946 5,3 1,8 12,1 25,6 55,2<br />
1961 8,3 13,9 10,0 38,4 29,4<br />
1942-45 1,8 1,4 10,6 24,9 61,3<br />
1960 7,4 8,9 5,2 25,3 53,2<br />
1. takst 2,6 3,1 16,7 27,7 49,9<br />
2. takst' 11,3 12,2 10,6 26,7 39,2<br />
2. takst2 11,3 12,2 13,5 40,2 22,8<br />
6 30 27 28 9<br />
Korrigert oppgave for sammenlikning med 1. takst. 2 Virkelig fordeling etter 2. taksering.<br />
Sammenlikning av resultatene fra de to takseringer i de seks fylker viser at<br />
det har skjedd betydelige forandringer i skogtilstanden i de 15-20 år mellom.<br />
første og annen revisjonstaksering og at utviklingen i store trekk har vært påfallende<br />
ensartet i alle distrikter. Det er således en tydelig bedring i bonitetsforholdene<br />
som viser seg i at den normale produksjonsevne har økt fra 360 til<br />
393 dm3 pr. dekar for de seks fylker under ett. Det har samtidig skjedd en markert<br />
forskyvning i arealfordelingen etter hogstklasser. I gjennomsnitt for de seks fylker<br />
var det etter første takst et stort underskott for hogstklasse I som ved annen<br />
takst er avløst av et betydelig overskott. Hogstklasse II har ennå et meget stort<br />
underskott, selv om dette er sterkt redusert siden første takst. Hogstklasse III<br />
hadde et stort underskott ved første takst som har (At litt til annen takst. Hogstklasse<br />
IV syntes etter første takst å ha omtrent normal andel av arealene, og det<br />
holdt seg omtrent uforandret. I virkeligheten har hogstklasse IV et meget betydelig<br />
overskott. Det samme er tilfelle for hogstklasse V. Dette overskott har<br />
gått en del ned etter annen takst.<br />
Som gjennomsnitt for de seks fylker oppgavene omfatter var det i hogstklasse I<br />
54 prosent som var tilfredsstillende ryddet og 46 prosent ikke tilfredsstillende ryddet<br />
på det tidspunkt takseringen foregikk, se tabell 6. For hogstklasse II hadde<br />
63 prosent tilfredsstillende foryngelse av arealene, mens 37 prosent hadde mindre