Skogstatistikk 1963 - Statistisk sentralbyrå
Skogstatistikk 1963 - Statistisk sentralbyrå
Skogstatistikk 1963 - Statistisk sentralbyrå
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
12<br />
over barskoggrensen sløyfet. Takseringen av Helgeland i 1952 omfattet dog også,<br />
skogen over barskoggrensen. Det ble videre gjennomfort bonitering av den produktive<br />
skogmark etter en fast skala i fem bonitetsklasser.<br />
Det produktive skogareal i de 11 fylker som er taksert fullstendig og Helgeland<br />
av Nordland, har Landsskogtakseringen beregnet til 49 788 km 2. Dette<br />
utgjør ca. 80 prosent av den produktive skogmark under barskoggrensen i hele<br />
landet, og det omfatter vel 90 prosent av barskogen, mens det bare omfatter vel<br />
30 prosent av lauvskogen under barskoggrensen. Oversikt over skogarealene<br />
i hvert av de takserte fylker med fordeling på treslag er satt opp i tabell V. Skogareal<br />
i alt i de takserte fylker etter treslag er gitt i tabell 3.<br />
Tabell 3. Skogareal i alt i de takserte fylker etter treslag.<br />
Forest area in the valued counties by species of tree.<br />
Treslag<br />
Km2 1Prosent<br />
Granskog 19 235 38,6<br />
Furuskog 10 424 20,9<br />
Lauvskog 1 189 2,4<br />
Barblandingsskog 8 438 17,0<br />
Annen blandingsskog 10 502 21,1<br />
49 788 100,0<br />
Det produktive skogareal under barskoggrensen i de retakserte distrikter var<br />
etter Skogbrukstellingen 1957 i alt 47 607 km2, eller 4,39 prosent mindre enn<br />
Landsskogtakseringens oppgave. Den vesentligste årsak til denne forskjell ligger<br />
i vanskene med å fastsette barskoggrensen opp mot fjellet eller den ovenfor<br />
liggende lauvskog og grensen mellom produktiv skogmark og grunnlendt mark<br />
med spredtstående trær, men hvor produksjonsevnen er så liten at marken ikke<br />
blir regnet med som produktiv skogmark. Av andre forhold som kan ha betydd<br />
noe i denne forbindelse skal nevnes utmarksbeiter som ikke lenger er i bruk, og<br />
de nedlagte eiendommer som er i ferd med å gro til med skog. For mange oppgayer<br />
til Skogbrukstellingen er disse arealer sikkert ikke oppgitt som produktiv<br />
skog, mens Landsskogtakseringen under visse forhold kan ha tatt det med som<br />
skogproduktiv mark.<br />
Boniteringen av skogarealene etter en fast skala bygd på markens produksjonsevne<br />
med bestemte krav til produksjonen for hver bonitet, gjør det mulig å<br />
sammenlikne skogmarkens produksjonsevne i de ulike områder av landet. Det<br />
minimumskrav til produksjonen som er satt opp for at marken skal kalles produktiv<br />
skog (0,120 m3 pr. dekar og år), gjør det samtidig mulig å skille mellom produktiv<br />
skogmark og mark hvor det nok vokser trær, men som har så liten produksjonsevne<br />
at tilveksten ikke når opp til det som kreves for å være produktiv skog<br />
(lav bonitet).<br />
Etter dr. A. Langsæters produksjonstall har Landsskogtakseringens boniteter<br />
følgende gjennomsnittlige produksjonsevne ved normal aldersklassefordeling:<br />
Bonitet 1 0,92 m3 pr. dekar og år<br />
• 2 0,65 » » » » »<br />
• 3 0,41 » » » » »<br />
• 4 0,25 » » » » »<br />
• 5 0,14 » » » » »