FORVALTNING AV Ã L I NORGE - Fiskeridirektoratet
FORVALTNING AV Ã L I NORGE - Fiskeridirektoratet
FORVALTNING AV Ã L I NORGE - Fiskeridirektoratet
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
i sjøen. Andelen av ål som bare holder til i saltvann og som kutter ut ferskvannsfasen er<br />
ukjent, men i følge Daverat et al. (2006) øker andelen med økende breddegrad, i alle fall opp<br />
til 55°N.<br />
Faktorene som avgjør ålens livsmønster, det være seg ferskvannstilværelse, nomadisk atferd,<br />
eller ren marin tilværelse er lite kjent. Glassål samlet inn fra sjø viste en saltvannspreferanse i<br />
laboratorieforsøk. Valget de tar kan derfor være forhåndsbestemt. Nomadeatferd hos ål kan<br />
skyldes lav kondisjon (Gross 1996). Forskjeller i produktivitet, og dermed tilgang på mat,<br />
mellom ferskvann og sjøen kan muligens forklare sesongmessige vandringer mellom<br />
områdene. Avgjørelsen da ville være en avveiing mellom å søke det mest produktive området,<br />
mot risiko for konkurranse/predasjon (Edeline 2007). Den relative produksjonen i saltvann og<br />
ferskvann endrer seg med breddegraden, og katadrome arter forekommer generelt i tropiske<br />
breddegrader der ferskvann har høyere produktivitet enn saltvann (Gross et al. 1988). Dette<br />
vil også forklare den breddegradgradienten Daverat et al. (2006) fant i andel ål som holder til i<br />
sjøvann.<br />
Vekstfasen, gulålstadiet, varer fra 5 til 24 år (Vøllestad 1992; Svedäng et al. 1996; Durif et al.<br />
2006). Grunnen til den store variasjonen er ikke klar, men den synes å være koblet opp mot<br />
vekstrate: høy vekstrate reduserer alder ved overgang til blankålstadiet<br />
(kjønnsmodningsstadiet) (Vøllestad 1992), og har en også sammenheng med habitatet de<br />
lever i. Den samme variasjonen viser seg i ålens lengde ved utvandring, som varierer fra<br />
35 cm til 100 cm (Vøllestad 1992; Dekker et al. 1998; Durif et al. 2005). Variasjonen i lengde<br />
og alder antas å variere med breddegrad og distanse til sjø (Vøllestad 1992; Durif and Elie<br />
2008). Større ål er generelt lokalisert i øvre deler av vassdragene.<br />
3.6 Blankålvandringen<br />
På slutten av gulålstadiet gjennomgår ålen sin andre metamorfose (omdanning), som på<br />
engelsk blir kalt ”silvering”. Ålen får en sølvfarge og blir blank. Metamorfosen<br />
korresponderer med fysiologiske og morfologiske endringer som forbereder ålen på<br />
vandringen tilbake til Sargassohavet og reproduksjon. Fysiologisk er forskjellen mellom<br />
gulålstadiet og blankålstadiet viktig. Ålen tilpasser seg ofte fra en tilværelse i ferskvann til en<br />
tilværelse i saltvann, bygger opp energireserver til den 6000 km lange vandringen og innleder<br />
den reproduktive fasen. De mest synlige ytre endringene er at den blir blank, øynene blir<br />
merkbart større og brystfinnene mørkere. Gonadene begynner så vidt å utvikle seg,<br />
fordøyelsessystemet tilbakedannes og ålen slutter å spise. Systemet som regulerer saltbalansen<br />
tilpasses saltvann mens ålen fremdeles er i ferskvann.<br />
Utvandringen av europeisk blankål starter vanligvis om høsten, og kan vare til tidlig vår.<br />
Basert på undersøkelser fra elva Imsa sør i Norge kan utvandringen starte så tidlig som i juli,<br />
men hovedtyngden av utvandringen er i september og oktober, og de fleste har vandret ut ved<br />
utgangen av november (Haraldstad et al. 1985; Hvidsten 1985; Vøllestad et al. 1986). Den<br />
første utvandringen har en klar sammenheng med tidspunktet for overgangen til blankålstadiet<br />
(Durif and Elie 2008). Ål kan vandre ut i grupper i avgrensede perioder.<br />
Utvandringen av ål er avhengig av tre forhold: antall blankål i systemet, ytre faktorer og ålens<br />
respons til de ytre faktorene. Ytre faktorer kan være månefaser, nedbør og temperatur, men<br />
også andre forhold (Lowe 1952). Trangen til å vandre ut er så sterk at den om nødvendig kan<br />
forlate vannet for å komme seg ut (Tesch 2003). Blankålutvandringen skjer typisk om natten<br />
13