NOSIT - utvikling av NVEs operasjonelle snøinformasjonstjeneste
NOSIT - utvikling av NVEs operasjonelle snøinformasjonstjeneste
NOSIT - utvikling av NVEs operasjonelle snøinformasjonstjeneste
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
4.Simulering med snømodell<br />
Snømodellen ble først kalibrert for hver snøpute. Parameterverdiene ble vurdert med<br />
tanke på forenklet kalibrering og etablering <strong>av</strong> parametersett for de synoptiske<br />
meteorologiske stasjonene. Videre ble det for hver pute simulert daglige verdier for<br />
perioden 1982-98. Dette gjorde det mulig å sammenligne snø<strong>utvikling</strong>en gjennom<br />
vinteren 1998-99 med simulert minimum, maksimum og medianverdier. Resultatene<br />
ble vurdert for forskjellige deler <strong>av</strong> Norge og sammenlignet med<br />
snøakkumulasjonskartene fra DNMI. Nytteverdien <strong>av</strong> både snøputedata og<br />
snømodellresultater i den <strong>operasjonelle</strong> flomvarslingen ble vurdert, og eksempler på<br />
resultater fra modellen anvendt for 90 sanntidsoverførte meteorologiske stasjoner er<br />
vist.<br />
4.1 Kalibrering<br />
Modellene ble kalibrert mot daglige snøputeobservasjoner <strong>av</strong> snøens vannekvivalent<br />
som tidligere beskrevet.<br />
De mest følsomme parametrene under kalibreringen viste seg å være nedbør- og<br />
snøkorreksjons-faktorene (PK og SK), maksimal graddagsfaktor (CXMAX) og<br />
skilletemperaturene for smelting og akkumulasjon (TS og TX). Minumum<br />
graddagsfaktor (CXMIN), gjenfrysningskonstanten (CFR) og maksimal andel fritt<br />
vann (CV) var mindre følsomme parametre. Det hadde som regel ubetydelige<br />
konsekvenser for kalibrerings-resultatet å endre disse.<br />
I enkelte tilfeller har det vært åpenbare feilregistreringer på snøputene og<br />
kalibreringen er gjort mer som en tilpasning mot verdier fra snøtakseringene enn fra<br />
snøputene (gjelder Bakko, Hovden og Grasdalen). I disse tilfellene har tilpasningen<br />
vært manuell og det er gjort en helhetsvurdering <strong>av</strong> simuleringer kontra<br />
snøputeobservasjoner og snøtakseringer for å finne det beste parametersettet.<br />
4.2 Parameterutvalg<br />
Et <strong>av</strong> målene med å kalibrere graddagsmodeller mot snøputedataene, har vært å finne<br />
parametersett i graddagsmodellen som kan være gyldige for større områder. Dette vil<br />
gjøre det mulig å simulere snømengder både i sann tid og som historiske serier for<br />
hele landet ved bruk <strong>av</strong> nedbør og temperaturobservasjoner.<br />
Utfra simuleringene fra de forskjellige putene er det klart at det har vært mulig å<br />
oppnå omtrent like gode simuleringer med helt ulike parametersett. Dette indikerer at<br />
modellen er overparametrisert. Målet må følgelig være å se hvilke parametre som kan<br />
holdes konstant i rommet og hvilke som må varieres. En foreløpig vurdering <strong>av</strong><br />
parametrene i forhold til hvordan de har fungert under simuleringene og hvordan de<br />
bør brukes i videre arbeid er gitt i tabell 2. Alle parameterverdiene er stilt opp i<br />
Vedlegg B.<br />
24