RAPPOR T Evaluering av NVE sitt snøstasjonsnettverk
RAPPOR T Evaluering av NVE sitt snøstasjonsnettverk
RAPPOR T Evaluering av NVE sitt snøstasjonsnettverk
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
forhåpninger til at strålingsdata skal kunne brukes til vannekvivalentsberegninger. Avviket mellom<br />
snøpute og stråling kan også skyldes trykk<strong>av</strong>lastninger på snøputen.<br />
<strong>NVE</strong> tar sikte på å gjøre en grundigere analyse <strong>av</strong> dataene for å se om de kan brukes til<br />
sanntidskartlegging <strong>av</strong> SWE i Norge. Det er ikke søkt om tillatelse fra Statens strålevern til bruk <strong>av</strong><br />
data til dette formålet.<br />
5.6 Teststasjon 73.11 Kyrkjestølane/ Filefjell<br />
snøforskningsstasjon<br />
Snøstasjonen på Filefjell, Kyrkjestølane, har vært historisk viktig for <strong>NVE</strong>, med den første norske<br />
snøputen, og et omfattende arbeid gjort under den internasjonale hydrologiske dekaden (1965-1974).<br />
Som følge <strong>av</strong> at <strong>NVE</strong> har hatt problemer med flere <strong>av</strong> snøputene sine, og ønsket et sted å kunne teste<br />
nytt utstyr, ble det i 2009 besluttet å bygge ut stasjonen på Filefjell. Snømaksimum på Filefjell ligger<br />
på gjennomsnittlig 400 mm. Ideelt sett ønsket vi en teststasjon med store snømengder og hyppige<br />
skarelag. På Kyrkjestølane er ikke snøpakken spesielt stor, men beliggenheten på værskillet (vær og<br />
vindutsatt) gjør at det ofte dannes skarelag. Vi håper derfor kunne se snøbroeffekter og hvordan de<br />
ulike instrumente håndterer dette. Et mål for stasjonen er å kunne måle på småskal<strong>av</strong>ariabilitet i<br />
vannekvivalent. Det var også ønskelig å bruke stasjonen til validering <strong>av</strong> snømodeller. I tillegg ble<br />
stasjonen valgt som forskningsstasjon ettersom den er lett å komme til både fra Førde (som bygger opp<br />
skredkompetansesenter) og Oslo (hvor tyngden <strong>av</strong> snø- og felthydrologene <strong>sitt</strong>er).<br />
Bilde 38: Kyrkjestølane etter oppgradering august 2010. Med klokken fra venstre: nedbørsmåler, Møen 2525-snøvekt<br />
med <strong>NVE</strong>2009-snøpute oppå, mast med snødyp og pyranometer, 25m 2 snøpute (den ene delen med plate på), Campbell<br />
Sci gammasensor (utenfor gjerdet), rund snøpute type <strong>NVE</strong>1997 og Sommer SSG snøvekt.<br />
82