Meldinger og varsler fra met.no - NVE
Meldinger og varsler fra met.no - NVE
Meldinger og varsler fra met.no - NVE
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Om ekstremvær <strong>og</strong><br />
ekstremnebør på Vestlandet<br />
Fagseminar Loen 2. okt. 2012<br />
Geir Ottar Fagerlid<br />
geirof@<strong>met</strong>.<strong>no</strong>, Vervarslinga på Vestlandet
Varsel om ekstreme værforhold<br />
Formål: Sikre liv <strong>og</strong> verdier<br />
Entydig, enkel <strong>og</strong> sikker kommunikasjon<br />
Sendes ved:<br />
• Sterk storm - 30 m/s eller mer<br />
• Stormflo, evt. med høye bølger<br />
• Store nedbørmengder<br />
• Snøskredfare i store områder<br />
Meteorol<strong>og</strong>isk institutt <strong>met</strong>.<strong>no</strong>
Gangen i ekstremvervarsla<br />
• Fase A: Melding om muleg ekstremvær<br />
Melding om auka overvaking før muleg ekstremver som kan nå<br />
<strong>met</strong>.<strong>no</strong> sitt ansvarsområde.<br />
• Fase B: Varsel sendes 0 – 48 timer før<br />
ekstremver ventast å inntreffe<br />
Korttidsvarsel, oppdaterast minst kvar 6. time. Hendinga får<br />
eit navn. Kvitteringsplikt.<br />
• Fase C: Uveret pågår<br />
Varsel blir sendt so ofte sit. tilseier, minst kvar 6. time.<br />
Kvitteringsplikt.<br />
• Fase D: Uveret over Kvitteringsplikt.<br />
Verhendinga får navn etter ei førehandsdefinert liste<br />
Meteorol<strong>og</strong>isk institutt <strong>met</strong>.<strong>no</strong>
Ekstremværvarsling i Norge startet etter nyttårsorkanen<br />
1. jan. 1992<br />
Skadeomfang ca. 2 milliarder. Størst skader i Møre <strong>og</strong> Romsdal <strong>og</strong><br />
Nordfjord. Strømforsyning falt ut i store områder.<br />
Middelvind på 46 m/s (orkan>33 m/s) <strong>og</strong> kast på 62 m/s ble målt<br />
på Svinøy <strong>og</strong> Skalmen fyr. Sterkeste storm i Norge på 1900-tallet.<br />
Meteorol<strong>og</strong>isk institutt <strong>met</strong>.<strong>no</strong>
Start Nyttårsorkanen<br />
Lavtrykk 1000 hPa ved Newfoundland 31.12.91 kl. 00 Utc<br />
Orkan hos oss 30 timer seinare ⇨ kjappe<br />
beslutningar må bli tatt av <strong>met</strong>eorol<strong>og</strong>! Dagmar<br />
hadde mange fellestrekk.<br />
Meteorol<strong>og</strong>isk institutt <strong>met</strong>.<strong>no</strong>
Vinteren 2004/2005 var preget av hyppige <strong>og</strong> kraftige stormer. De tre<br />
stormene Gudrun, Hårek <strong>og</strong> Inga kom i løpet av mindre enn en uke i januar.<br />
”Inga”12. jan. 2005.Kombinasjon av høy vannstand, sterk<br />
storm <strong>og</strong> høye bølger. Som ved Dagmar!<br />
Varsel sendt minst 2 døgn i forkant<br />
Meteorol<strong>og</strong>isk institutt <strong>met</strong>.<strong>no</strong>
Stormen ”Inga” 12. til 13. jan. 2005<br />
Kombinasjon høy vannstand <strong>og</strong> høye bølger<br />
Bilde <strong>fra</strong> Bryggen i Bergen (Fra Wikimedia Commons. Opphav: <strong>met</strong>.<strong>no</strong>)<br />
Meteorol<strong>og</strong>isk institutt <strong>met</strong>.<strong>no</strong>
Ekstremvær julen 2011.<br />
• Cato 25.12: vannstand (bølger)<br />
• Dagmar 25.12: vind-vannstand-bølger<br />
• Nedbør 26.12: nedbør-ras/lokal flom<br />
Meteorol<strong>og</strong>isk institutt <strong>met</strong>.<strong>no</strong>
Dagmar sammenlignet med<br />
Nyttårsorkanen<br />
• Lavtrykksbane<br />
• Vindstyrke<br />
Meteorol<strong>og</strong>isk institutt <strong>met</strong>.<strong>no</strong>
Lavtrykksbaner: Rød linje Nyttårsorkanen, grønn linje Dagmar. Possisjon/tidspunkt er markert hver<br />
6 time med lufttrykket i lavtrykksenteret. Bakgrunnsanalyse <strong>fra</strong> Nyttårsorkanen 01.01.1992 kl 00z.<br />
Meteorol<strong>og</strong>isk institutt <strong>met</strong>.<strong>no</strong>
Maksimal målt middelvind / <strong>og</strong> vindkast i m/s under Nyttårsorkanen<br />
<strong>og</strong> Dagmar for <strong>no</strong>en flyplasser. (Dagmar til høyre)<br />
• Sandane: 18/51 29/43<br />
• Vigra: 36/55 32/44<br />
• Molde: - /54 30/40<br />
• Ørland: 37/49 29/37<br />
• Værnes: 30/37 29/40<br />
Meteorol<strong>og</strong>isk institutt <strong>met</strong>.<strong>no</strong>
De 4 sterkeste stormene på stasjoner med sammenlignbare<br />
observasjoner:<br />
• Dato Vigra: Ørland:<br />
• 1.1.1992 36/55 37/49<br />
• Dagmar 32/44 29/37<br />
• 22.12.1988 29/42 27/35<br />
• 5.12.1979 27/ - 28/31<br />
Meteorol<strong>og</strong>isk institutt <strong>met</strong>.<strong>no</strong>
Kraften vinden utøver mot en vertikal flate<br />
er proporsjonal med kvadratet av<br />
vindhastigheita, dvs. v 2 . Fart 30 m/s vs 60<br />
m/s: 30 2 =900, 60 2 =3600, dvs. dobling av<br />
vindfart gjev firedobling av krafta.<br />
Meteorol<strong>og</strong>isk institutt <strong>met</strong>.<strong>no</strong>
Nedbør<br />
Sammenhengende<br />
nedbør eller front-<br />
nedbør<br />
Byger eller<br />
konvektiv nedbør<br />
Meteorol<strong>og</strong>isk institutt <strong>met</strong>.<strong>no</strong>
Bygenedbør eller konvektiv nedbør<br />
• Kjennetegnes av store lokale forskjeller.<br />
• Tordenvær Voss/Myrkdalen 23.7.2006<br />
Jordras <strong>og</strong> skader på veger <strong>og</strong> bygninger<br />
• Siv. ing. Ingvald Midtun målte nedbøren til<br />
88 mm på 90 min. ved Myrkdalsvatnet i<br />
Vinje. (Vossevangen fikk 0,1mm)<br />
• Kun en gang målt mer nedbør (kjendt) i<br />
løpet av 90 min. Da falt det 100 mm i<br />
Folldal den 27. juni 1935<br />
• Intens småskala nedbør kan være<br />
vanskelig å ta for modellene. Dvs. kort<br />
beredskapstid!<br />
Meteorol<strong>og</strong>isk institutt <strong>met</strong>.<strong>no</strong>
Meteorol<strong>og</strong>isk institutt <strong>met</strong>.<strong>no</strong>
Første ekstremværvarsel nedbør: ”Kristin” 14. sept. 2005<br />
24 timers akkumulert nedbør <strong>fra</strong> ECMWF-modell,<br />
Område <strong>og</strong> kvantitet for nedbør meget bra!<br />
Meteorol<strong>og</strong>isk institutt <strong>met</strong>.<strong>no</strong>
Meteorol<strong>og</strong>isk institutt <strong>met</strong>.<strong>no</strong>
Loke<br />
Meteorol<strong>og</strong>isk institutt <strong>met</strong>.<strong>no</strong>
Frontnedbør. Nedbørintensitet under ”Loke” 14.-15. <strong>no</strong>v.<br />
2005. Vedvarende regn i 12timer med 10 til 15 mm per time<br />
gir ekstremvær.<br />
Beredskapstid vanligvis ca. 24 timer.<br />
Precipitation intensity<br />
each column represents 10 min. intervals<br />
measured on the roof at Geofysical institute, Bergen.<br />
The measured amount is 118,6mm (18-18 utc) on the roof,<br />
at the official rain gauge at the lawn about 40m lower it was 134,8mm.<br />
The precipitation intensity of the warm front is about 6mm/hour (23-04lt),<br />
There is a slight pause a little behind the warm front (04lt),<br />
and then about 10mm/hour in the warm sector (05 - 10 lt).<br />
The cold front passed between 18 and 19 lt.<br />
Meteorol<strong>og</strong>isk institutt <strong>met</strong>.<strong>no</strong>
Snøskred:<br />
Vi sender skredvarsel ved kategori 4 <strong>og</strong> 5; stor <strong>og</strong> meget stor<br />
snøskredfare.<br />
Ekstremvarsel ved meget stor snøskredfare i et større område<br />
Snøskred i Odda søndag<br />
morgen 17. jan. 1993<br />
Fra ”Kvit terror”<br />
Jan Gravdal <strong>og</strong><br />
Kai-Inge Melkeraaen<br />
Tendens: større sannsynlighet<br />
for skred; jord- <strong>og</strong> snøskred<br />
Foto Kai-Inge Melkeraaen<br />
Meteorol<strong>og</strong>isk institutt <strong>met</strong>.<strong>no</strong>
Situasjoner med stor sannsynlighet for<br />
naturlig utløste snøskred<br />
• Stort snøfall. Deretter en lang vindfull periode<br />
⇒ ujevn snøfordeling. Skavler. Flakskred.<br />
Lenge kaldt (slik som sist førjulsvinter):<br />
⇒ danning av glidesjikt (rim eller begerkrystaller)<br />
⇒ elver <strong>og</strong> bekkefar islagte<br />
• Et påfølgende snøfall på minst 25 cm i løpet<br />
av ett døgn vil gi sannsynlighet for skred<br />
• Blir det mer enn 50 cm i løpet av ett døgn, vil<br />
det gi svært ustabile forhold <strong>og</strong> meget stor<br />
sannsynlighet for skred<br />
• Væromslag med regn høyt til fjells<br />
Meteorol<strong>og</strong>isk institutt <strong>met</strong>.<strong>no</strong>
OBS-varsel!<br />
• Legges ut på yr.<strong>no</strong><br />
• Oppdateres hver 12. time<br />
• Varsel om<br />
-Snøskredfare<br />
-Sk<strong>og</strong>brannfare<br />
-Høy vannstand<br />
-Ising på skip<br />
-Vanskelige kjøreforhold<br />
-Flom (<strong>fra</strong> <strong>NVE</strong>) Ny!<br />
OBS! Varsel om store<br />
nedbørmengder er<br />
innbakt i selve<br />
varselteksten,<br />
Sendes som OBS-varsel,<br />
Meteorol<strong>og</strong>isk institutt <strong>met</strong>.<strong>no</strong>
Meteorol<strong>og</strong>isk institutt <strong>met</strong>.<strong>no</strong>
Det brukast eit 21x21 gitter rundt kvart punkt.<br />
-70-persentilen for området gjev grunnlag for<br />
symbolberekninga.<br />
-90-persentilen gjev maks-verdien for nedbørsøyla i<br />
<strong>met</strong>e<strong>og</strong>ram<strong>met</strong>.<br />
-50-persentilen gjev min-verdien for nedbørsøyla i<br />
<strong>met</strong>e<strong>og</strong>ram<strong>met</strong>.<br />
-I tillegg reduserast maksøylene til maks 10,3mm/t <strong>og</strong><br />
forskjellen mellom min <strong>og</strong> maks søylene kan ikkje<br />
overstige 7,3mm/t.<br />
Meteorol<strong>og</strong>isk institutt <strong>met</strong>.<strong>no</strong>
Estimert havstigning for Norskekkysten<br />
<strong>fra</strong>m mot år 2100. ref. klimaavd.<strong>met</strong>.<strong>no</strong><br />
Meteorol<strong>og</strong>isk institutt <strong>met</strong>.<strong>no</strong>
Ring <strong>met</strong>eorol<strong>og</strong>en for meir info<br />
Meteorol<strong>og</strong>en i Bergen,<br />
Meteorol<strong>og</strong>isk institutt, Vervarslinga på<br />
Vestlandet<br />
tlf. 55236600<br />
Takk for oppmerksomheita!<br />
Meteorol<strong>og</strong>isk institutt <strong>met</strong>.<strong>no</strong>