Forsuringsstatus i Hordaland 1993. - RÃ¥dgivende Biologer AS
Forsuringsstatus i Hordaland 1993. - RÃ¥dgivende Biologer AS
Forsuringsstatus i Hordaland 1993. - RÃ¥dgivende Biologer AS
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
FIGUR 4: Beregnet forurensningsgrad<br />
med hensyn på virkning av<br />
forsurende stoffer på 101<br />
målestasjoner høsten 1985 i<br />
Sunnhordland. Beregningene baseres<br />
på målte verdier av sulfat, nitrat og<br />
klorid i overflatevannprøver (Bjerknes<br />
mfl. 1988). Grad 5 betegner en meget<br />
sterkt forurenset tilstand, mens grad 1<br />
betyr lite forurenset (SFT 1992).<br />
Resultatet av en slik regional<br />
oversikt over forurensningsgrad vil selvsagt variere avhengig av hvor mye nedbør områdene nettopp har<br />
mottatt og hvor denne i så fall kom i fra. Det betyr at den beregnete forurensningsgrad vil kunne variere<br />
noe over tid, slik at områder lenger inne i landet periodevis kan være mer forurenset enn det<br />
situasjonsbildet i figur 4 viser. Samtidig vil en anta at forholdene kan ha endret seg noe i negativ retning<br />
siden 1985. Men siden alle prøvene i denne undersøkelsen ble tatt i løpet av en meget kort periode, vil<br />
mønsteret med avtagende forurensningsgrad innover i landet, være generell for <strong>Hordaland</strong>.<br />
SJØSALTEPISODER<br />
Kystnære områder mottar ofte sjøsalter med nedbøren,- særlig i perioder med kraftig vind. Store mengder<br />
sjøsaltpåvirket nedbør kan føre til at vannet i vassdragene blir enda surere enn tilførslene fra den vanlige<br />
nedbøren skulle tilsi.<br />
Alle vassdragene i "Nasjonalt program for forurensningsovervåking",- unntatt innlandsstasjonene som lå<br />
mer enn 100 km fra kysten, har grunnet ustabilt vær med sterk vind om vinteren hatt en markert økning<br />
i sjøsalttilførsler fra nedbøren de siste årene (Henriksen mfl. 1993). Særlig de siste årenes<br />
ekstremperioder med mye nedbør og sterk vind om vinteren har ført store mengder sjøsalter inn over<br />
landet (Hindar mfl. 1993; Kroglund mfl. 1993), og har gitt opphav til surstøtepisoder i en del vassdrag.<br />
Januar 1993 var ekstrem i så måte.<br />
Ved tilførsler av nedbør som inneholder store mengder sjøvann vil natrium fra sjøvannet i nedbøren holdes<br />
igjen i nedbørfeltet ved ionebytting med hydrogen og aluminium. Store mengder hydrogenioner blir<br />
dermed tilført vassdragene med avrenningsvannet og vil, dersom alkaliteten i vassdraget ikke er i stand<br />
til å bufre denne tilførselen av ekstra hydrogenioner, gi surt vann.<br />
Noe natrium kommer også fra jordsmonnet, og denne andelen kan beregnes ved å foreta en<br />
"sjøsaltkorrigering" av den observerte natriumkonsentrasjonen,- altså trekke fra den sjøsalttilførte delen<br />
(Henriksen mfl. 1990). Sjøsaltepisoder vil være kjennetegnet ved at natrium holdes tilbake i jordsmonnet<br />
ved ionebyttingsprosesser, slik at det observeres en "negativ" sjøsaltkorrigert natriumkonsentrasjon i<br />
avrenningsvannet (figur 5).<br />
11