Prosjektrapport - Helseetaten
Prosjektrapport - Helseetaten
Prosjektrapport - Helseetaten
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Oslo<br />
kommune<br />
<strong>Prosjektrapport</strong><br />
Kommunalt akutt døgnopphold - KAD fase 3<br />
Referanse.: 30.1.2013.<br />
Versjon:1.0 Ansvarlig: Trond Morten Trondsen
Innhold<br />
1. Sammendrag ................................................................................................................................... 3<br />
2. Bakgrunn ......................................................................................................................................... 4<br />
2.1. Rammer og tidligere arbeid ..................................................................................................... 4<br />
2.2. Prosjektgruppens mandat: ...................................................................................................... 5<br />
2.3. Prosjektgruppens sammensetning: ......................................................................................... 6<br />
3. Kartlegging ....................................................................................................................................... 6<br />
3.1. Om kartleggingen .................................................................................................................... 6<br />
3.2. Kvaliteten på undersøkelsen. .................................................................................................. 7<br />
3.3. Oppsummering ........................................................................................................................ 7<br />
4. Innhold, retningslinjer og kompetanse. .......................................................................................... 9<br />
4.1. Forslag til retningslinjer for hvilke pasienter som kan omfattes av det kommunale tilbudet. 9<br />
4.2. Forslag til prosedyrer for inn- og utskriving og samarbeid med den øvrige<br />
helsetjeneste. .................................................................................................................................... 10<br />
4.3. IKT og Elektronisk pasientjournal - EPJ .................................................................................. 12<br />
4.4. Kompetansebehov, bemanning og terapeutiske muligheter................................................ 13<br />
4.5. Rammene for kompetanseutveksling, hospitering og konsultasjonsmuligheter med<br />
helseforetak/sykehus ........................................................................................................................ 16<br />
5. Kommunikasjonsstrategi. .............................................................................................................. 16<br />
6. Opptrappingsplan .......................................................................................................................... 18<br />
7. Gjennomføring og evaluering ........................................................................................................ 19<br />
2
1. Sammendrag<br />
Samhandlingsreformen ble innført 1. januar 2012. Et av virkemidlene er en lovendring i<br />
Helse- og omsorgsloven der kommunen gis i oppdrag å sørge for tilbud om døgnopphold for<br />
pasienter og brukere med behov for øyeblikkelig hjelp. Kravet er begrenset til pasienter som<br />
ikke har behov for innleggelse i spesialisthelsetjenesten. Plikten trer i kraft fra 1.1.2016 etter<br />
en innfasingsperiode over 4 år. Oslo kommune ønsker å igangsette dette tilbudet fra 2013 og<br />
har i samarbeid med helseforetakene/sykehusene organisert arbeidet i tre faser. Fase 1 ble<br />
gjennomført våren 2012 og prosjektrapporten som ble avlevert 8. juni 2012 ga en anbefaling<br />
av innhold, omfang og organisering. I fase 2 sommeren 2012 ble det inngått en avtale mellom<br />
kommunene og sykehusene i Osloområdet om å etablere 32 senger til øyeblikkelig hjelp<br />
døgnopphold ved Aker fra 2013. I fase 3 skal prosjektet detaljere avtalen og utforming av<br />
tiltaket. Det er denne rapporten som nå leveres.<br />
Definering av målgruppe for tiltaket har fra oppstart av prosjektet i fase 1 vært det mest<br />
utfordrende spørsmålet å gi et entydig svar på. Kommunalt akutt døgnopphold (KAD) er et<br />
kommunalt tilbud til pasienter som trenger innleggelse for behandling, observasjon og pleie,<br />
men som kan behandles av lege med allmennmedisinsk kompetanse og følges opp av<br />
sykepleiere. Målgruppen for KAD defineres ut fra diagnose og problemstilling sett opp mot<br />
den kompetanse og de ressurser som er tilgjengelige i KAD. Følgende faglige anbefalinger er<br />
avklart i prosjektets fase 1:<br />
• Pasienten kan behandles av en allmennlege.<br />
• KAD har tilgang til lege 24/7 i avdelingen.<br />
• En overlege med spesialitet i allmennmedisin eller sammenlignbar kompetanse er<br />
tilknyttet enheten.<br />
• Det er KAD som disponerer sengeplassene avdelingen har.<br />
• Avdelingen må ha tilgang til røntgen, CT og laboratorietjenester<br />
• Det skal være sykepleier tilstede 24/7.<br />
• Dekning på 4330 kr pr døgn (2012-kroner) 1 legger føring for kvalitet på undersøkelse<br />
og behandling av pasient i KAD. Ressurskrevende pasienter som krever dyrere<br />
undersøkelse og behandling skal legges i sykehus.<br />
Prosjektgruppen har i tillegg, ut fra en kartlegging gjennomført i sykehus, legevakt og<br />
ambulansetjenesten (se kap.3 Kartlegging) laget en tabell med sykdomsområder og kriterier<br />
for inklusjon og eksklusjon i KAD. Her beskrives områdene nedsatt mobilitet, sårproblemer,<br />
urinveier, mage-tarm, funksjonssvikt med kjent årsak, luftveier og infeksjon, kjent kognitiv<br />
svikt og brystsmerter eksklusiv kardiologi. Denne oversikten er vedlagt rapporten.<br />
Tall fra Helsedirektoratet viser at Oslo kommune vil tildeles en finansiering av KAD som<br />
tilsier etablering av 73 senger fra 2016. Det er etter prosjektgruppens vurdering<br />
hensiktsmessig med en rask oppstart slik at man kan hente erfaringer for videre utvikling og<br />
opptrapping av tilbudet. Følgende opptrappingsplan foreslås:<br />
1 I Helsedirektoratets veileder for ”Kommunens plikt til øyeblikkelig hjelp døgnopphold” er de totale<br />
kostnadene basert på en fastsatt døgnpris på 4330 kroner. Dette danner rammen for innholdet i tjenesten.<br />
3
2013 : - Det etableres 10 - 12 senger lokalisert sammen med Legevakt Aker, (Steg 1) og 22<br />
senger i tidligere infeksjonsmedisinsk avdeling (Steg 2). Etableringen skjer i tett samarbeid<br />
med legevakten.<br />
2014 – Det etableres ytterligere 22 senger ved Aker (Steg 3). Disse søkes samlokalisert med<br />
tidligere senger i de lokaler som i dag huser urologisk avdeling. Dette vil gi en rasjonell og<br />
hensiktsmessig drift.<br />
2015 - De resterende 19 senger etableres<br />
- Sengene må etableres slik at de kan drives med rasjonell drift<br />
- Sengene skal etableres med samme krav til kompetanse, bemanning, diagnostiske og<br />
terapeutiske muligheter som senger etablert i steg 1 - 3.<br />
- Det er viktig at man gjennom opptrappingsplanen kan definere tydelig målgruppe<br />
også for<br />
de siste sengene som etableres. Dette er en forutsetning for å oppfylle kravene i<br />
punktet over.<br />
- Disse sengene kan lokaliseres utenfor Aker.<br />
Prosjektgruppen anbefaler at Oslo kommer rask i gang med etablering av KAD slik at man<br />
kan bruke tiden frem til 2016 for å utvikle og sikre at målene for etablering av KAD nås. Det<br />
er viktig at skissert opptrappingsplan ikke blir vesentlig forsinket og at man får tid til å gjøre<br />
nødvendige erfaringer og tilpasninger for ønsket drift av KAD.<br />
For å sikre et tett samarbeid mellom KAD, bydeler og spesialisthelsetjeneste anbefaler<br />
prosjektgruppen at det etableres en referansegruppe i implementerings- og opptrappingsfasen.<br />
Hensikten er å ha faste og kjente kontaktpunkter mellom partene og å sikre at intensjonene<br />
med KAD følges opp. Videre anbefaler prosjektgruppen en tidlig etablering av følgeforskning<br />
for å vurdere måloppnåelse.<br />
2. Bakgrunn<br />
2.1. Rammer og tidligere arbeid<br />
Samhandlingsreformen ble innført 1. januar 2012. Reformen tar i bruk både rettslige,<br />
økonomiske, faglige og organisatoriske virkemidler. Det er vedtatt 2 nye lover med<br />
ikrafttredelse 1.1.2012; Lov om kommunale helse- og omsorgstjenester (helse- og<br />
omsorgtjenesteloven) og Lov om folkehelsearbeid (folkehelseloven).<br />
Et av virkemidlene er en lovendring i Helse- og omsorgsloven der kommunen i § 3.5<br />
Kommunens ansvar for øyeblikkelig hjelp 3.ledd skal:<br />
”..sørge for tilbud om døgnopphold for helse- og omsorgstjenester til pasienter og brukere med<br />
behov for øyeblikkelig hjelp. Plikten gjelder kun for de pasienter og brukere som kommunen<br />
har mulighet til å utrede, behandle eller yte omsorg til”.<br />
4
Denne plikten er lovfestet, men med utsatt ikrafttredelse. Plikt til å ivareta døgnopphold for<br />
helse- og omsorgstjenester ved øyeblikkelig hjelp trer i kraft etter en innfasingsperiode over 4<br />
år, fra 1.1.2016. Dette gjøres for at kommunene skal ha tilstrekkelig tid til å skaffe seg<br />
kompetanse, lokaler osv. Oslo kommune ønsker å igangsette dette tilbudet fra 2013 og har i<br />
samarbeid med helseforetakene/sykehusene organisert dette arbeidet i tre faser.<br />
Fase 1 – prosjektrapport ble avlevert 8. juni 2012, og ga en anbefaling av innhold, omfang og<br />
organisering. Rapporten legges til grunn for prosjektets videre arbeid.<br />
Fase 2 var en inngåelse av avtale om å etablere øyeblikkelig hjelp døgnopphold fra 2013.<br />
Avtalen baserer seg på utredningen i fase 1, og enighet er oppnådd mellom partene. Avtalen<br />
er behandlet i sykehusenes formelle organer, og i Oslo Bystyre 21.11.2012. Avtalen legges til<br />
grunn for arbeidet i fase 3.<br />
Fase 3 er en detaljering av avtalen og utforming av tiltaket høsten 2012. Prosjektgruppens<br />
oppdrag er knyttet til fase 3 i prosjektet. Dette prosjektet skal utarbeide en beskrivelse av det<br />
faglige innholdet og de økonomiske og administrative rammebetingelser, samt rutiner for<br />
kommunalt akutt døgnopphold, slik at Oslo kommune kan etablere 32 senger til formålet ved<br />
Aker i 1. kvartal 2013. Oppstart av virksomheten forutsetter statlig finansiering. Videre skal<br />
det utarbeides et konkret forslag til fremdrift for etablering av resterende plasser slik at totale<br />
måltall for antall senger til kommunalt akutt døgnopphold i Oslo kommune skal være<br />
oppnådd i samsvar med den statlige finansieringen innen 2016.<br />
2.2. Prosjektgruppens mandat:<br />
Kartlegging<br />
Prosjektgruppen skal sørge for at helseforetak/sykehus gjennomfører en kartlegging av<br />
aktuelle pasientgrupper for innleggelse i KAD, i tråd med inngått avtale mellom partene.<br />
Volum og sammensetning vil danne grunnlag for å beskrive de mest sentrale målgrupper<br />
for KAD.<br />
Prosjektgruppen skal sikre at denne kartleggingen oppsummeres på en hensiktsmessig<br />
måte som kan benyttes i det videre arbeidet<br />
Innhold av tiltaket/retningslinjer. Kompetansebehov i tiltaket<br />
Prosjektgruppen skal utarbeide forslag til retningslinjer for hvilke pasienter som kan<br />
omfattes av det kommunale tilbudet<br />
Prosjektgruppen skal utarbeide forslag til prosedyrer for inn- og utskriving og samarbeid<br />
med den øvrige helsetjeneste<br />
Prosjektgruppen skal beskrive kompetansebehov, bemanningsnivå og terapeutiske<br />
muligheter<br />
Prosjektgruppen skal beskrive rammene for kompetanseutveksling, hospitering og<br />
konsultasjonsmuligheter med helseforetak/sykehus<br />
5
Kommunikasjonsplan<br />
Det skal utarbeides en felles kommunikasjonsplan for å ivareta informasjonsbehov for:<br />
o Befolkningen<br />
o Kommunale tiltak og tjenester<br />
o Fastlegene<br />
o Ambulansetjenesten<br />
o Helseforetakene/sykehusene<br />
Opptrappingsplan<br />
Prosjektgruppen skal utarbeide et forslag til opptrappingsplan som er i samsvar med de<br />
økonomiske rammene som gis fra staten. Forslag til lokalisering av de ulike enhetene skal<br />
inngå i planen.<br />
2.3. Prosjektgruppens sammensetning:<br />
Trond Morten Trondsen Prosjektleder <strong>Helseetaten</strong>, Allmennlegevakten<br />
Ingvild Bryde-Erichsen Prosjektrådgiver Byrådsavdelingen EST<br />
Iren Gøndahl<br />
Delprosjektansvarlig<br />
<strong>Helseetaten</strong>, allmennlegevakten<br />
implementering legevakt og KAD<br />
Lasse Andreassen Enhetsleder Akuttmottaket Diakonhjemmet sykehus<br />
Erik Omland Viseadm. Direktør/Fagdirektør Lovisenberg diakonale sykehus<br />
Kristoffer Burski Seksjonsoverlege Akutt 24 Akershus universitetssykehus HF<br />
Morten Mowe Ass. klinikkleder med. klinikk Oslo universitetssykehus HF<br />
Siri Schøyen Seterelv Bydelsoverlege Bydel Grorud<br />
Helene Skaug<br />
Enhetsleder kommunale<br />
Bydel Vestre Aker<br />
hjemmetjenester<br />
Ingunn Haakerud Bydelsoverlege Bydel St. Hanshaugen<br />
Heidi Engelund Avdelingssjef Sykehjemsetaten<br />
Anne Kathrine Nore Seksjonsoverlege Obsposten Allmennlegevakten<br />
Terje Gulliksen Seksjonsleder - Paramedic Ambulansetjenesten<br />
Bergfinn Aabø Brukerrepresentant Sentralt eldreråd<br />
Nils K. Rise Koordinerende hovedtillitsvalgt NSF – Oslo<br />
Helge Sporsheim Tillitsvalgt Fagforbundet<br />
Bjørn Sletvold Tillitsvalgt Legeforeningen<br />
3. Kartlegging<br />
3.1. Om kartleggingen<br />
Prosjektet nedsatte en arbeidsgruppe med de fire sykehusrepresentantene og prosjektgruppens<br />
sekretær. Arbeidsgruppen utarbeidet et egnet skjema for kartlegging i sykehusenes<br />
akuttmottak, og en kortfattet informasjonsom fulgte dette. Det var enighet om at<br />
registreringen skulle gjennomføres i ukene 38 og 39. Diakonhjemmet, Ahus og Lovisenberg<br />
gjennomførte registreringer i disse to ukene. OUS gjennomførte registrering i ukene 40 og 41.<br />
6
I uke 38 og 39 ble det gjennomført en tilsvarende kartlegging i Allmennlegevakten,<br />
Skadelegevakten og en av stasjonene i ambulansetjenesten. Skjemaet og vedlegges rapporten.<br />
Skjemaet kartla både pasientinformasjon, sykdomsbeskrivelse og behandlingsvurdering. Det<br />
ble registrert tidspunkt for henvendelse, kjønn og alder og på hvilken måte henvendelsen<br />
skjer, dvs. om det er en direkte henvendelse, via ambulanse og hvorvidt pasienten er tilsett av<br />
lege i forkant av henvendelsen. Det er videre registret kontaktårsak, hva oppga pasienten som<br />
årsak til henvendelsen i akuttmottaket. Det var kun de pasienter som ble vurdert for<br />
innleggelse i KAD som skulle registreres. Det ble registrert hvorvidt legen vurderte pasienten<br />
som aktuell for innleggelse for KAD allerede ved ankomst i mottaket, eller om det var<br />
nødvendig med supplerende diagnostikk. Innleggelsene ble fordelt på de tre hovedgrupper av<br />
innleggelse som er tenkt i KAD; til observasjon, for å behandle sykdom eller for å justere<br />
igangsatt medisinsk behandling. I tillegg ønsket sykehusene at det ble registrert hvorvidt<br />
sykehusinnleggelse og innleggelse i KAD ville vært unødvendig, dersom det var mulig med<br />
en øyeblikkelig hjelp innleggelse i sykehjem.<br />
3.2. Kvaliteten på undersøkelsen.<br />
Antallet pasienter som er vurdert for innleggelse varierer stort mellom sykehusene, fra 7 ved<br />
Ahus til i overkant av 40 ved Diakonhjemmet. Tiden for planlegging av undersøkelsen var<br />
knapp, i underkant av en uke. Det har nok vært svært varierende hvordan den enkelte<br />
koordinator i akuttmottakene har vært involvert i kartleggingen og gjennomført<br />
registreringene. I tillegg vil det ut fra opptaksområde, hvilken funksjon sykehuset har og<br />
oppgavefordeling mellom sykehusene trolig være forskjeller i antall pasienter som vil kunne<br />
behandles i KAD. Etter prosjektgruppens mening er kartleggingen samlet sett ikke egnet til å<br />
trekke tallmessige konklusjoner knyttet til omfang og behov for videre utvikling av tjenesten.<br />
Kartleggingen indikerer imidlertid at man kan forvente at den første enheten som åpner med<br />
32 senger vil få tilstrekkelig pasientgrunnlag. Undersøkelsen har også vært et egnet verktøy i<br />
arbeidet med å kategorisere de ulike pasientgrupper som kan være egnet for KAD.<br />
3.3. Oppsummering<br />
Totalt er det kartlagt 156 pasienter. Ved gjennomgang av materialet er det lite som tyder på<br />
omfattende dobbeltregistrering, dvs.pasienter registrert i materialet både ved innleggende<br />
instans og ved sykehus. En mindre arbeidsgruppe gjennomgikk samtlige registreringer for å<br />
systematisere kontaktårsaken. Det vil si: hvilke hovedgrupper av pasienter/ årsaksforhold,<br />
foreligger når pasienten er vurdert som egnet for KAD-innleggelse. Arbeidet resulterte i en<br />
inndeling i 8 hovedgrupper. I figur 1 under fremkommer disse 8 gruppene. Det er også vist de<br />
ulike kategorieres prosentvise andel av det totale antallet pasienter som er registert. Luftveier<br />
og infeksjoner og nedsatt mobilitet utgjør nesten halvparten av materialet. Funksjonsvikt<br />
utgjør også en stor andel, 15 prosent. I tilknytning til prosjektgruppens arbeid har det vært<br />
påpekt at særlig eldre pasienter med funksjonssvikt må vurderes med forsiktighet for et slikt<br />
tilbud, da det er fare for at alvorlige sykdommer ikke diagnostiseres uten vurdering av<br />
spesialisthelsetjenesten. Som en vil se av figur 2 ”Hovedgrupper kontaktårsak, fordelt etter<br />
vurderende instans” er disse pasientene i all hovedsak vurdert for KAD etter kontakt med<br />
7
nedsatt mobilitet<br />
hud og sårproblematikk<br />
urinveier<br />
gastro<br />
funksjonssvikt<br />
luftveier og infeksjon<br />
kognitiv svikt<br />
brystsmerte<br />
spesialisthelsetjenesten enten i form av vurdering fra sykehusenes akuttmottak eller fra<br />
ambulansetjenesten. Det er gitt en mer detaljert beskrivelse av disse gruppene i kap. 4.1<br />
”Forslag til retningslinjer for hvilke pasienter som kan omfattes av det kommunale tilbudet.”<br />
8 %<br />
7<br />
7 %<br />
8<br />
1<br />
20 %<br />
1 nedsatt mobilitet<br />
2 hud og sårproblematikk<br />
3 urinveier<br />
24 %<br />
6<br />
2<br />
3<br />
7 %<br />
3 %<br />
4 gastro<br />
5 funksjonssvikt<br />
5<br />
15 %<br />
4<br />
16 %<br />
6 luftveier og infeksjon<br />
7 kognitiv svikt<br />
8 brystsmerte<br />
Figur 1. Hovedgrupper kontaktårsak, prosentvis fordeling av totalt antall pasienter<br />
40<br />
35<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
ambulanse<br />
skade<br />
allmenn<br />
sykehus<br />
1 2 3 4 5 6 7 8<br />
Figur 2 Hovedgrupper kontaktårsak, fordelt etter vurderende instans.<br />
Tallene referer til antall pasienter.<br />
8
4. Innhold, retningslinjer og kompetanse.<br />
4.1. Forslag til retningslinjer for hvilke pasienter som kan omfattes av det<br />
kommunale tilbudet.<br />
Målgruppen for KAD defineres ut fra medisinske problemstilling sett opp mot den<br />
kompetanse og de ressurser som er tilgjengelige i KAD. KAD er et kommunalt tilbud til<br />
pasienter som trenger innleggelse for behandling, observasjon og pleie, men som kan<br />
behandles av lege med allmennmedisinsk kompetanse og følges opp av sykepleiere.<br />
Følgende faglige anbefalinger er utarbeidet av prosjektgruppen i Fase 1 av prosjektet og<br />
anbefalt av styringsgruppen:<br />
• Pasienten kan behandles av en allmennlege.<br />
• KAD har tilgang til lege 24/7 i avdelingen.<br />
• En overlege med spesialitet i allmennmedisin eller sammenlignbar kompetanse er<br />
tilknyttet enheten.<br />
• Det er KAD som disponerer sengeplassene avdelingen har.<br />
• Avdelingen må ha tilgang til røntgen, CT og laboratorietjenester<br />
• Det er sykepleier tilstede i KAD 24/7.<br />
• Dekning på 4330 kr pr døgn legger føring for kvalitet på undersøkelse og behandling<br />
av pasient i KAD. Ressurskrevende pasienter som krever dyrere undersøkelse og<br />
behandling skal legges i sykehus 2 .<br />
Definering av målgruppe for tiltaket har fra oppstart av prosjektet i Fase 1 vært det mest<br />
utfordrende spørsmålet å gi et entydig svar på. Prosjektgruppen har ut fra kartlegging i<br />
sykehus, legevakt og ambulansetjenesten (se kap.3 Kartlegging) utarbeidet en tabell med<br />
sykdomsområder og kriterier for inklusjon og eksklusjon – sistnevnte spesifisert i eget<br />
vedlegg. Hovedgrupper:<br />
1. Nedsatt mobilitet – som stabile brudd og kontusjoner (bløtdelsskade og hevelser) som<br />
skal smertelindres og mobiliseres.<br />
2. Hud- og sårproblemer – som erysipelas (rosen) og infiserte leggsår. Pasienter som<br />
trenger noe mer oppfølging og behandling enn det hjemmesykepleien klarer å etablere.<br />
3. Urinveier – Øvre- og nedre urinveisinfeksjoner.<br />
4. Gastro (mage-tarm) – obstipasjon ved kjent og ofte kronisk årsak. Pasienter med<br />
gastroenteritter (betennelse/ infeksjon)med behov for rehydrering (oppvæsking), og som<br />
ikke har alvorlige elektrolyttforstyrrelser.<br />
5. Funksjonssvikt – med kjent årsak, og som er avklart i spesialisthelsetjenesten.<br />
6. Luftveier og infeksjon – KOLS og lungebetennelser som trenger medisinsk behandling<br />
men ikke mekanisk respirasjonsstøtte eller der det er behov for blodgassanalyse.<br />
2 I Helsedirektoratets veileder for ”Kommunens plikt til øyeblikkelig hjelp døgnopphold” er de totale<br />
kostnadene basert på en fastsatt døgnpris på 4330 kroner. Dette danner rammen for innholdet i tjenesten.<br />
9
7. Kognitiv svikt - kjent kognitiv svikt med avklart tilleggsproblem<br />
8. Brystsmerter, (kardiologi skal ikke behandles i KAD)<br />
Denne listen er veiledende og må sees opp mot den samlede ressurssituasjon i KAD. Det<br />
betyr at selv om KAD skal kunne ta imot pasienter med diare og dehydrering vil det være<br />
begrensinger på hvor mange pasienter med denne, eller tilsvarende tungt pleiebehov som kan<br />
være i avdelingen samtidig. For KOLS pasienter er prosjektgruppen opptatt av at KAD ikke<br />
blir et tilbud som øker stress for pasientene og som fører til behov for videre innleggelse i<br />
sykehus. Prosjektgruppen ser dette opp mot terapeutiske muligheter i KAD, og løpende<br />
evaluering av disse i den videre utvikling av KAD.<br />
Konferering med KAD lege for vurdering av KAD’s kompetansemessige og ressursmessige<br />
kapasitet vil derfor i siste innstans være avgjørende for innleggelse.<br />
4.2. Forslag til prosedyrer for inn- og utskriving og samarbeid med den øvrige<br />
helsetjeneste.<br />
Innleggelser i KAD<br />
I forhold til innleggelse i KAD bygger man videre på arbeidet fra fase 1 som har definert at<br />
det vil være fastlege, legevakt, ambulanse og mottak på sykehus som kontakter KAD lege for<br />
innleggelse. Prosjektgruppen finner det nødvendig å presisere at KAD etableres for å dreie<br />
noe av pasientstrømmen fra sykehus til KAD. Dette gjenspeiles i prosedyrene. Modellen<br />
under beskriver alternative behandlingsforløp. I kolonnen til venstre står listet pasienten og de<br />
ulike virksomheter som kan tenkes å ta kontakt for utredning og behandling av sykdom. For<br />
innleggelse i KAD må pasienten først undersøkes av fastlege, legevakt eller ambulanse som er<br />
listet under ”Triagepunkt”. De vil vurdere hvor pasientene kan behandles og henvise til videre<br />
utredning/ behandling. I kolonne tre er listet de ulike alternativ for innleggelse som vurderes,<br />
herunder KAD. Det eksisterer ikke sykehjemsplasser som er øremerket akutte plasseringer.<br />
Det er imidlertid den enkelte bydels ansvar, i samarbeid med Sykehjemsetaten, å sikre<br />
pasienten et slikt tilbud dersom behovet oppstår. Det store antall sykehjemsplasser i Oslo,<br />
kombinert med turnover i plassene, gjør at det i all hovedsak er mulig å realisere dette. Pilen<br />
til høyre i figuren antyder den andelen pasienter en forventer kan avslutte behandlingen i<br />
KAD.<br />
10
Figur 3, Modell for pasientforløp.<br />
Innleggelse i KAD må skje etter konferering pr telefon med ansvarlig KAD lege.<br />
Ambulansetjenesten kan etter bestemte kriterier bringe pasienter til Legevakt Aker for<br />
vurdering av KAD lege for innleggelse. Utarbeidelse av detaljerte kriterier for<br />
ambulansetjenesten vil bygge på de grupper pasienter som er beskrevet i vedlegget. Disse må<br />
komme tidlig inn i forhold til detaljplanleggingen av KAD. Dette arbeidet må skje i tett<br />
samarbeid mellom seksjonsoverlege for KAD, Ambulansetjenesten i Oslo og Akershus og<br />
seksjonsoverlege for Legevakt Aker, der sistnevnte i praksis kan få funksjonen som<br />
pasientmottak. Overordnede prinsipper for retningslinjene til ambulansetjenesten vil være:<br />
Pasienten ville i utgangspunktet bli sendt til legevakt for vurdering.<br />
Pasienten er utredet og under behandling i spesialisthelsetjenesten og det er grunn til å<br />
forvente at behovet for innleggelse er knyttet til den pågående behandling, og at denne<br />
kan gis i KAD.<br />
KAD skal ikke brukes som akutt sykehjemsplass eller fungere som intermediæravdeling.<br />
Eldrerådets representant presiserer at KAD ikke må brukes til å spare penger på etablering av<br />
et nødvendig antall sykehjemsplasser. Sykehusene problematiserte en gruppe pasienter som i<br />
dag ligger på sykehjem og som legges inn i sykehus for å få intravenøs behandling. I følge<br />
Sykehjemsetaten sin representant i prosjektgruppen skal sykehjemmene i Oslo ha utstyr og<br />
kompetanse for intravenøs behandling. Problemstillingen bringes tilbake til Sykehjemsetaten<br />
og prosjektgruppen presiserer at KAD ikke skal brukes av sykehjem til å gi denne type<br />
behandling, og at dette må ivaretas av sykehjemmene.<br />
11
Belegg ved KAD:<br />
Observasjonsposten ved Allmennlegevakten har pr i dag et belegg på ca 1,15 pasient pr. seng<br />
pr. døgn (115 %). Dette skyldes at en del pasienter ligger under ett døgn. For KAD vil det<br />
være naturlig å forvente en ideell beleggsprosent opp mot 90%. Enheten har<br />
rammefinansiering basert på senger og mulige liggedøgn og det ligger ingen kompensasjon<br />
for økte kostnader knyttet til overbelegg.<br />
Prosjektgruppen har videre drøftet kriterier og premisser for innleggelse i KAD og det er bred<br />
enighet om at ressurssituasjonen er en av premissene som styrer om pasientene kan legges inn<br />
i avdelingen. I praksis betyr dette at dersom man i samråd med f.eks sykehus legger inn flere<br />
“tyngre” og mer ressurskrevende pasienter i KAD så vil det kunne bety at man må redusere<br />
antall senger i bruk i kortere perioder. Eksempel på dette kan være inntak av<br />
infeksjonspasienter med smitterisiko.<br />
Utskriving av KAD<br />
Veien ut av KAD vil i hovedsak gå etter tre akser: Hjem, med eller uten hjelp, til sykehjem og<br />
til innleggelse i sykehus.<br />
I forhold til pasienter som skrives ut til eget hjem og i forhold til pasienter der det er forventet<br />
behov for plass ved institusjon eller etablering av tjenester i bydel er det viktig med tidlig<br />
varsling av bestillerkontor. Prosjektgruppen vil derfor anbefale at det ved innleggelse i KAD<br />
varsles bestillerkontor. Prosjektgruppen anbefaler at man legger seg på samme rutiner som<br />
ved utskrivning fra sykehus med bruk av meldinger for innleggelse og utskriving. Dette er<br />
basert på avtale mellom partene, og erfaringene fra bydel og sykehus er at dette fungerer godt.<br />
Utskrivning fra KAD til bydel må skje like raskt og med samme prioritet som utskrivning fra<br />
sykehus. Det ligger i dag ingen økonomiske incitament til bydelene for å ta imot pasienter<br />
som er ferdigbehandlet i KAD på linje med pasienter som ligger i sykehus selv om kravet til<br />
bydelene er det samme. Bydelenes evne til å ta imot pasienter fra KAD blir et viktig<br />
evalueringspunkt. Ved redusert kapasitet i bydel til å ta imot pasienter som er<br />
utskrivningsklare fra KAD anbefaler prosjektgruppen at man følger etablert praksis med<br />
legevaktens akutteam som alternativ til hjemmesykepleie i henhold til byrådsvedtak 1236/06.<br />
Dette innebærer at det utløses krav om betaling av bydel for oppfølging av pasienter frem til<br />
bydelen overtar ansvaret.<br />
4.3. IKT og Elektronisk pasientjournal - EPJ<br />
I KAD er det en rekke behov som skal ivaretas i forhold til bestilling av undersøkelser,<br />
kommunikasjon og dokumentasjon av prøvesvar, dokumentasjon av behandling og<br />
meldingsutveksling med bydel, fastleger og sykehus. Det stilles ikke krav til et bestemt<br />
system for elektronisk pasientjournal (EPJ) men det er virksomhetens ansvar å sikre at krav til<br />
forsvarlig dokumentasjon blir ivaretatt i henhold til de krav som stilles til dokumentasjon i<br />
Helsepersonell loven.<br />
12
Oslo kommune bruker i dag systemer som oppfyller kravene. Gerica som brukes i bydeler og<br />
på sykehjem ivaretar behovene i forhold til journalføring, individuell pleieplan og<br />
meldingsutveksling. Systemet er ikke tilrettelagt for legevaktsarbeid og er således lite egnet i<br />
forhold til å ha et felles system med legevaktsdelen på Aker.<br />
Profdoc Vision som brukes på allmennlegevakten i Storgata 40, Legevakt Aker og på<br />
Obsposten er et effektivt verktøy for legevaktsarbeid. Det dekker også journal og<br />
dokumentasjonsbehovet for pasienter som ligger inne i avdelingen. Profdoc Vision vil fra<br />
februar ha mulighet til elektronisk meldingsutveksling. Dette ser prosjektgruppen som svært<br />
viktig å få på plass og det vil kunne være en kritisk suksessfaktor i forhold til å etablere det<br />
ønskede samarbeidet med fastleger. Profdoc Vision er under oppgradering, og elektronisk<br />
meldingsutveksling og e-resept er av leverandøren lovet å være en av funksjonene i den nye<br />
versjonen. Denne skal etter leverandørens plan være ”rullet ut” innen planlagt åpning av<br />
KAD. Prosjektgruppen legger til grunn en forutsetning om at elektronisk meldingsutveksling<br />
må være på plass til midtveis i opptrappingsplanen, og senest innen utgangen av 2014.<br />
Dersom Profdoc Vision ikke kan tilfredsstille dette kravet må spørsmålet om valg av<br />
elektronisk EPJ system vurderes på nytt.<br />
I tillegg stilles det krav fra Helsedirektoratet at det skal utarbeides systemer som sikrer korrekt<br />
rapportering i KOSTRA, IPLOS og nasjonale helseregister. Spørsmålet om på hvilken måte<br />
dette kan sikres må ivaretas i arbeidet med implementering av KAD.<br />
4.4. Kompetansebehov, bemanning og terapeutiske muligheter<br />
Kompetansebehov:<br />
KAD skal være bemannet med sykepleier og lege hele døgnet. Ved oppstart legges det opp til<br />
at KAD har sykepleiere med grunnutdanning og allmennleger, der minimum en er spesialist i<br />
allmennmedisin eller med tilsvarende kompetanse. De pasienter som er definert som<br />
målgruppe for KAD forutsettes å kunne behandles og følges opp av allmennlege og sykepleier<br />
med grunnutdanning. I planene fra Helsedirektoratet skal Oslo etablere og drifte 73 senger.<br />
Midler som overføres fra helsedirektoratet og helseforetakene til KAD forutsetter at KAD kan<br />
ta imot et stort nok antall pasienter til å fylle dette antall senger. Det er pr i dag en usikkerhet<br />
knyttet til hvilket pasientvolum de målgrupper som er beskrevet for KAD vil gi. Dersom det<br />
som i fase tre er definert som målgrupper for KAD ikke fører til at nok pasienter “flyttes fra<br />
sykehus til KAD”, blir det nødvendig for sykehusene å identifisere andre pasientgrupper som<br />
det er forsvarlig å undersøke og behandle i KAD. Dette kan medføre behov for at det ansettes<br />
ressurspersoner med spesiell kompetanse. Eksempler fra legevakten i Storgata er<br />
ressurspersoner blant leger og sykepleiere med ulik spesialisering<br />
Ved oppstart legges det opp til å ansette sykepleiere med grunnutdanning. Krav til kompetanse<br />
må hele tiden vurderes opp mot sykehusenes behov for å overflytte pasientgrupper over på<br />
KAD, for å harmonisere pasientgrunnlag med overføring av kapasitet fra sykehus til KAD. I<br />
opptrappingsplanen for KAD vil det være viktig løpende å vurdere behov for kompetanse.<br />
13
Behov for kompetanse må vurderes opp mot de krav som stilles for å kunne overta et<br />
nødvendig volum pasienter fra spesialisthelsetjenesten.<br />
Avdelingen må utvikle egne opplæringsløp tilpasset de kompetansebehov som er knyttet til<br />
forsvarlig oppfølging av pasienter som legges inn i KAD.<br />
Legetjenesten ved KAD skal bemannes med allmennleger. Ut fra de økonomiske rammer som<br />
foreligger for oppstart av 32 senger, og kravet om tilgang på lege hele døgnet anbefaler<br />
prosjektgruppen en modell med to hele stillinger, tre 75% stillinger og åtte 20% stillinger som<br />
forutsettes er kombinert med legevakt eller fastlegearbeid. Totalt utgjør dette 5,85 legeårsverk.<br />
Det legges også til grunn at kveldsvaktene kombineres med arbeid ved Legevakt Aker med<br />
fast plassering i legevakten men med hovedansvar for KAD pasienter.<br />
Behovet for hjelpepleiere og helsefagarbeidere i tilknytning til oppstart er vurdert av<br />
prosjektgruppen som anbefaler at man bruker sykepleiere til klinisk arbeid i denne fasen. Det<br />
gir økt fleksibilitet i forhold til bemanning. Det vil også være merkantile oppgaver knyttet til<br />
legevakt og KAD som prosjektgruppen anbefaler ivaretas av helsesekretærer i denne fasen.<br />
Bemanningsnivå:<br />
Bemanningsnivået er oppsatt i forhold til erfaringene fra Obsposten ved legevakten, og innen<br />
de økonomiske rammer som ligger til grunn for drift av KAD.<br />
Bemanningsnivå helg er kritisk i forhold til deltidsproblematikk og sammensetning av<br />
stillinger, der lik bemanning på helg og ukedager øker behovet for deltidsstillinger. Dette er<br />
også et punkt det er knyttet usikkerhet til og som er problematisert i prosjektgruppens<br />
diskusjoner. Behov for en høyere helgebemanning enn det som er lagt til grunn må løpende<br />
evalueres og endres i forhold til faktiske behov. Muligheter til endring av helgebemanning<br />
forutsetter at man har mulighet til å øke antall stillinger.<br />
Bemanning i KAD skal sees i sammenheng med bemanning av legevakt og andre<br />
tjenestetilbud som kommunen driver. Hensikt og mål er å sikre effektiv bruk av ressurser,<br />
utveksling av kompetanse og i størst mulig grad å kunne tilby ansatte hele stillinger.<br />
Prosjektgruppen ser at ved å ha personell som jobber på tvers av flere avdelinger har man også<br />
muligheter til å fordele belastning knyttet til skift og helligdagsarbeid.<br />
I forhold til vedlagte skisse til bemanningsplan, påpeker både Norsk sykepleierforbund og<br />
Fagforbundet at andelen hele stillinger bør økes og at man er kritisk til de minste<br />
helgestillingene. Det er enighet i prosjektgruppen om at antallet helgestillinger som er holdt på<br />
nivå med en stilling pr helg er forsvarlig, men at dette må løpende vurderes. Prosjektgruppen<br />
er også enig om den valgte strategi med kombinasjon av å jobbe på flere steder som beskrevet<br />
i avsnittet over som en god plan for å møte utfordringene med deltid.<br />
Bemanningsplaner:<br />
Bemanningsplanene er satt opp med utgangspunkt i ramme for finansiering av KAD. Erfaring<br />
fra drift kan føre til krav om endring av disse. Ved oppstart av KAD bør et mulig behov for<br />
14
endring av bemanningsplaner hensyntas i fht inngåelse av kontrakter og ansettelsesforhold.<br />
Arbeidet må skje i tett samarbeid med de ansattes organisasjoner. I tabellene under vises et<br />
foreløpig forslag til bemanningsplaner. Dette vil bli viderebehandlet i<br />
implementeringsprosjektet.<br />
KAD - 10 sengs post med spl og helsesekretærstillinger.<br />
BUDSJETT 2013<br />
SYKEPLEIERE -10 sengspost t pr veke: 35,50<br />
Turnus start slutt lengde M T O T F L S sum vakter sum timer årsverk<br />
DAGVAKT D 07:45 16:00 8,25 4 4 4 4 4 3 3 26 214,5 6,04<br />
MELLOMVAKT D D 10:00 18:00 8,00 0 0 0 0,0 -<br />
AFTENVAKT A 15:45 23:00 7,25 2 2 2 2 2 2 2 14 101,5 2,86<br />
MELLOMVAKT N2 18:00 02:00 8,00 0 0 0 0 0 0 0 0 0,0 -<br />
NATTEVAKT N 22:45 08:00 9,25 2 2 2 2 2 2 2 14 129,5 3,65<br />
Sum 8 8 8 8 8 7 7 54 445,5 12,55<br />
Bemanning av 10 sengspost sees i sammenheng med bemanning av legevakt Aker. Personalet<br />
læres opp begge steder og vil jobbe på tvers av avdelingene.<br />
KAD - 22-sengers post med spl og HS-stillinger.<br />
SYKEPLEIERE - 22 sengspost t pr veke: 35,50<br />
Turnus start slutt lengde M T O T F L S sum vakter sum timer årsverk<br />
DAGVAKT D 07:45 16:00 8,25 8 7 7 7 7 5 5 46,0 379,5 10,69<br />
KORTVAKT D 09:00 16:00 7,00 0,0 0,0 -<br />
AFTENVAKT A 15:45 23:00 7,25 5 5 5 5 4 4 4 32,0 232,0 6,54<br />
NATTEVAKT N 22:45 08:00 9,25 3 3 3 3 3 3 3 21,0 194,3 5,47<br />
Sum 16 15 15 15 14 12 12 99 805,75 22,70<br />
KAD - behov for lege stillinger 10 + 22 senger<br />
BUDSJETT 2013<br />
Lege KAD t pr veke: 35,50<br />
Turnus start slutt lengde M T O T F L S sum vakter sum timer årsverk<br />
DAGVAKT D 08:00 16:00 8,00 1 1 1 1 1 1 1 7 56,0 1,58<br />
Seksjonsoverlege D 08:00 15:35 7,58 1 1 1 1 1 0 0 5 37,9 1,07<br />
AFTENVAKT A 15:45 23:00 7,25 1 1 1 1 1 1 1 7 50,8 1,43<br />
MELLOMVAKT N2 18:00 02:00 8,00 0 0 0 0 0 0 0 0 0,0 -<br />
NATTEVAKT N 22:45 08:00 9,25 1 1 1 1 1 1 1 7 64,8 1,82<br />
Sum 4 4 4 4 4 3 3 26 209,4 5,90<br />
Diagnostiske og terapeutiske muligheter:<br />
Oslo universitetssykehus driver både laboratorietjenester og radiologisk virksomhet ved Aker.<br />
I en samarbeidsavtale som er under sluttbehandling i OUS og Oslo kommune, er det avtalt at<br />
de kommunale tjenestene som etableres på Aker kan inngå egne avtaler om bruk av disse<br />
tjenestene. Prosjektgruppa anbefaler at KAD har tilgang på Rtg/CT på dagtid med mulighet<br />
for tilkallingsvakt på øvrige tidspunkter. Prosjektgruppa vurderer at det er tilfredsstillende at<br />
laboratorieprøver sendes Ullevål hver 4. time slik praksis i dag er ved Allmennlegevakten og<br />
Obsposten.<br />
Pasienter i KAD skal kunne behandles med de terapeutiske muligheter man i dag finner på et<br />
normalt utstyrt allmennlegekontor og ved legevaktens Obspost. I den grad man ved<br />
opptrapping ser at det er mulig å behandle pasientgrupper med spesielle behov må utstyr og<br />
terapeutiske muligheter tilpasses dette. I tillegg skal KAD knytte til seg ergoterapi, fysioterapi<br />
og andre relevante tjenester som bidrar til effektive pasientforløp. En forutsetter at disse<br />
15
tjenestene leveres av bydel eller aktører etablert på Aker.<br />
4.5. Rammene for kompetanseutveksling, hospitering og konsultasjonsmuligheter<br />
med helseforetak/sykehus<br />
For å lykkes med målsetningen for KAD, er det viktig at det etableres et tett samarbeid med<br />
sykehusene. Dette skal sikre at man når målsetningen om å legge pasienter inn i KAD<br />
istedenfor sykehus og sikre at KAD ikke blir et nytt tilbud der nye pasientgrupper som i dag<br />
behandles hjemme legges inn. Videre er samarbeid med sykehusene viktig for å oppfylle<br />
kravet om å levere tjenester som er like gode eller bedre enn det de i dag får i<br />
spesialisthelsetjenesten. Prosjektgruppen har foreslått følgende aktivitet for å etablere et tett<br />
faglig samarbeid med sykehusene:<br />
Det etableres en ”medisinsk fadderordning” for å utvikle kompetansen hos sykepleiere og<br />
leger i KAD. Sykehuslegene kan veilede inn i KAD og bidra til at det etableres “best<br />
practice” løsninger. KAD personell kan hospitere på avdelinger i spesialisthelsetjenesten<br />
som et ledd i opplæring og utvikling av behandlingsrutiner i KAD. Både bydeler og<br />
sykehusene har gode erfaringer med lignende ordninger.<br />
KAD legene kan benytte konfereringstelefonene til sykehusene.<br />
KAD bør benytte anbefalinger for standardiserte pasientforløp som sykehusene har<br />
utarbeidet for de aktuelle pasientgruppene.<br />
For kompetanseutveksling og å sikre ansatte store stillingsbrøker bør en forsøke å<br />
benytte delte stillinger med andre enheter på Aker.<br />
Strukturert samarbeid med de ambulante teamene fra sykehusene.<br />
5. Kommunikasjonsstrategi.<br />
Prosjektgruppen legger i dette kapitlet overordnede føringer for den kommunikasjonsplan<br />
som må utarbeides og implementeres som en del av detaljplanlegging og oppstart av KAD.<br />
Det må utarbeides en felles kommunikasjonsstrategi for å ivareta informasjonsbehov for<br />
befolkningen, kommunale tiltak og tjenester, ambulansetjenesten og<br />
helseforetakene/sykehusene. Prosjektgruppen vil peke på viktigheten av å få til god og<br />
effektiv kommunikasjon rettet spesielt mot publikum/pasienter og fastlegene. Fastlegenes<br />
eierskap til KAD som behandlingstilbud og trygghet for at pasientene får et godt og<br />
tilfredsstillende tilbud, vil være av avgjørende betydning for å få gjennomført KAD i tråd med<br />
intensjonene.<br />
Hovedbudskap rettet mot pasienter:<br />
- KAD må presenteres som et attraktivt alternativ til sykehusinnleggelse. I dette ligger det<br />
at KAD ikke må fremstå eller oppleves som et ”annenrangs” eller dårligere alternativ.<br />
- Kommunikasjonen bør ha et fokus på et godt tilbud for kortere og ukompliserte<br />
innleggelser.<br />
- Innleggelse i KAD skal være attraktivt fordi det er positivt at man ikke har behov for<br />
innleggelse i sykehus og spesialisert behandling og at det ofte er et utrykk for at man er<br />
mindre syk.<br />
16
- Kronikere som f.eks KOLS pasienter trygges med at behandlingen i KAD foregår i<br />
løpende dialog og samarbeid med sykehusene.<br />
- Kommunikasjonen må også tydeliggjøre at KAD jobber tett med sykehuset og at pasienter<br />
som blir sykere og trenger innleggelse blir overført sykehus.<br />
- Prosjektgruppen påpeker at fastlegene har en sentral rolle i forhold til å ”selge inn” dette<br />
budskapet og at oppfølging og kommunikasjon med dem blir viktig.<br />
Hovedbudskap rettet mot de som legger inn:<br />
- Fastlegene representerer en kritisk suksessfaktor. De er en desentralisert gruppe som det er<br />
viktig å nå gjennom direkte kommunikasjon i form av møter kombinert med<br />
informasjonsmateriell. Dårlige erfaringer vil fort kunne bli ødeleggende og det er viktig at<br />
man har en god og direkte kanal for tilbakemelding og konferering for denne gruppen.<br />
Prosjektgruppen peker også på viktigheten av å etablere verktøy som legger til rette for og<br />
muliggjør elektronisk samhandling. Dette har man i dag på bydel og er et verktøy man er<br />
svært godt fornøyd med.<br />
- Legevakt- og sykebesøksleger har i dag gode erfaringer med Obsposten og denne gruppen<br />
forventes å være grei å kommunisere mot. Hovedbudskap mot denne gruppen er å klargjøre<br />
forskjellene mellom KAD og Obspost.<br />
- Sykehusene vurderes som oversiktlig å rette seg mot. Det er forventet at man med noen<br />
møter, godt utarbeidet informasjonsmateriell, etablering av referansegruppe og medisinsk<br />
fadderordning vil få på plass strukturer som gjør at kommunikasjonen blir robust.<br />
- For Ambulansetjenesten blir det utarbeidet egne retningslinjer for hvilke pasienter som skal<br />
til vurdering av KAD lege. Ambulansetjenesten skal selv delta i dette arbeidet og det er<br />
forventet at denne kommunikasjonen vil gå greit. Arbeidet som gjøres med<br />
ambulansetjenesten vil også rettes mot AMK.<br />
Virkemidler<br />
KAD er et nytt tilbud og det vurderes som en vesentlig suksessfaktor at korrekt informasjon<br />
om tilbudet når sentrale aktører som skal samarbeide tett med KAD. Oppsøkende<br />
informasjonsarbeid må iverksettes så snart videre finansiering er avklart. Prosjektgruppen<br />
peker her på mulige arenaer og kanaler for å nå sentrale samarbeidspartnere for KAD.<br />
Bydelenes ledelse og bestillerkontor<br />
Bydelsoverlegene har møter med alle fastlegene i bydelene – bydelenes<br />
samarbeidsutvalg<br />
Allmennlegeutvalget i bydelene –Prosjektet / KAD ledelsen bør besøke alle bydelene,<br />
og delta i møte med allmennlegeutvalget. Må starte nå med å kartlegge møtene, sende<br />
ut informasjon,<br />
Informere via sykehusenes praksisnytt<br />
Ta med KAD inn i forhandlinger om revidert avtale for fastleger<br />
Informere i tidsskriftene Sykepleien og Journalen (legeforeningens kontaktorgan i<br />
Oslo)<br />
Lage en egen informasjons-/ nettside<br />
17
Nettsiden koples mot sykehusenes sider<br />
Samarbeid med sykehusenes kommunikasjonsavdelinger<br />
Møter med akuttmottakene<br />
Målgruppe for utskriving – direkte mot bestillerkontorene i bydelene<br />
Arrangere fellesmøter for sykehusenes fagdirektørmøter<br />
Prosjektledelsen delta i møte med bestillernettverket og utførernettverket i regi av<br />
<strong>Helseetaten</strong>.<br />
Annonser og presseomtale i aviser og lokal TV<br />
Utarbeide informasjonsbrosjyre som kan deles ut ved legekontor, NAV m.v.<br />
6. Opptrappingsplan<br />
Helse- og omsorgsdepartementet har besluttet at Oslo kommune skal tildeles økonomiske<br />
midler til etablering av 73 KAD-senger innen utgangen av 2015. Dette er et stort og<br />
omfattende tilbud sett opp mot kravet om at pasientene skal få et tilbud som er like godt eller<br />
bedre enn det de ville få ved innleggelse i sykehus. Prosjektgruppen vil derfor påpeke at det er<br />
viktig at man i perioden frem til 2016 kommer raskt i gang med etablering og drift av KAD<br />
senger slik at tiden kan brukes til å gjøre de nødvendige erfaringer for en forsvarlig etablering,<br />
og at bruk av senger og ressurser blir som forutsatt. Igangsetting av den første virksomheten<br />
er avhengig av statlig finansiering og søknadsfristen for dette er 1.3.2013 for tildeling i 2013.<br />
Oslo kommune ønsker en så rask etablering som mulig, og det gjennomføres en dialog med<br />
sentrale myndigheter for å avklare oppstartstidspunktet.<br />
Prosjektgruppen anbefaler følgende opptrappingsplan:<br />
Steg 1: Tidlig 2013 (primært april/mai)<br />
- Det etableres 10 - 12 senger sammen med Legevakt Aker<br />
- Arealene trenger noe tilpassing<br />
- Sengene ventes å fungere som mottakssenger<br />
- KAD og legevakt Aker vurderes etablert med felles ledelse og personell<br />
- Det legges videre opp til at KAD og legevakt skal ha felles lager og drift.<br />
Steg 2: Mai/juni 2013<br />
- Det etableres 12 senger i tidligere infeksjonsmedisinsk<br />
avdeling i andre etasje i bygg 2. Når ansettelsesprosess og opplæring tillater det åpner<br />
ytterligere 10 senger i avdelingen<br />
- Avdelingen er relativt nyoppusset, og det er kun behov for mindre oppgradering av<br />
møbler, senger og utstyr inkl IKT.<br />
Det er viktig ut fra rasjonell drift at plassene i første etasje og i andre etasje sees under ett og<br />
at kapasiteten på 32 plasser utnyttes på best måte.<br />
I den videre opptrappingen må kompetansebehovet vurderes i relasjon til det<br />
pasientgrunnlaget som utvikles ved avdelingen. I dette arbeidet må også behovet for<br />
18
helsefagarbeidere, spesialsykepleiere og andre yrkesgrupper vurderes.<br />
Steg 3: April 2014<br />
- Det etableres 22 senger i de lokalene som i dag benyttes av Urologisk avd.<br />
Avdelingen skal, i hht. arealplan for Aker, flytte til Ullevål.<br />
- For samlokalisering og mest mulig rasjonell drift flyttes 22 senger fra tidligere<br />
infeksjonsmedisin opp til urologen slik at KAD plassene blir liggende samlet.<br />
- Arealet på urologen har mulighet for at inntil 54 senger. Det gir mulighet for å<br />
samlokalisere også sengene i mottak på legevakt opp sammen med resten av KAD for<br />
effektiv drift, eller dersom legevakten får behov for utvidelser av dagens lokaler.<br />
Steg 4: April 2015<br />
- De resterende 19 senger etableres<br />
- Sengene må etableres slik at de kan drives med rasjonell drift<br />
- Sengene skal etableres med samme krav til kompetanse, bemanning, diagnostiske og<br />
terapeutiske muligheter som senger etablert i steg 1 - 3.<br />
- Det er viktig at man gjennom opptrappingsplanen kan definere tydelig målgruppe<br />
også for de siste sengene som etableres. Dette er en forutsetning for å oppfylle kravene<br />
i punktet over.<br />
- Disse sengene kan lokaliseres utenfor Aker.<br />
7. Gjennomføring og evaluering<br />
Som påpekt under kapitel 2. har kartlegging av aktuelle målgrupper av flere grunner vært<br />
krevende. Prosjektgruppen er gjennom prosessen enige om at beskrivelse av pasientgrunnlag<br />
og målgruppe er tilstrekkelig for etablering og opptrapping i 2013. For å sikre at denne<br />
etablering og videre opptrapping av KAD blir et tilbud som er i tråd med lovendring og de<br />
forventninger som ligger til grunn for etablering av KAD anbefaler prosjektgruppen en tett<br />
oppfølging og løpende evaluering.<br />
Prosjektgruppen anbefaler at Oslo kommer rask i gang med etablering av KAD slik at man<br />
kan bruke tiden frem til 2016 for å utvikle og sikre at målene for etablering av KAD nås. Det<br />
er viktig at skissert opptrappingsplan ikke blir vesentlig forsinket og at man får tid til å gjøre<br />
nødvendige erfaringer og tilpasninger for ønsket drift av KAD<br />
For å sikre et tett samarbeid mellom KAD, bydeler og spesialisthelsetjeneste anbefaler<br />
prosjektgruppen at det etableres en referansegruppe i implementerings- og opptrappingsfasen<br />
frem til 2016. Hensikten er å ha faste og kjente kontaktpunkter mellom partene og å sikre at<br />
intensjonene med KAD følges opp. Referansegruppen bør være etablert ved oppstart av KAD.<br />
Videre anbefaler prosjektgruppen at det fra oppstart av KAD etableres en avtale om<br />
følgeforskning. Det bør være følgeforskning gjennom hele opptrappingsperioden frem til<br />
2016, og det bør etter etablering av 54 senger i 2014 lages en delrapport på de erfaringer som<br />
foreligger før man starter siste fase i opptrappingen til 73 senger innen 2016. Følgeforskning<br />
bør ha som mål særlig å følge opp følgende områder:<br />
19
Når man målet om at innleggelse i KAD brukes istedenfor innleggelse i sykehus?<br />
Gir KAD et kvalitativt like godt eller bedre tilbud enn innleggelse i<br />
spesialisthelsetjenesten?<br />
20
Oslo<br />
kommune<br />
Vedlegg: kartleggingsskjema<br />
Vi ønsker å undersøke hvilke pasienter som kunne vært lagt inn på KAD i stedet for på<br />
sykehus!<br />
I forbindelse med etablering av sengepost for Kommunalt akutt døgnopphold - KAD ved Aker sykehus fra tidlig 2013 gjøres det en kartlegging<br />
av pasienter i mottak på sykehus og legevakt egner seg for innleggelse i KAD.<br />
KAD etableres som et tilbud som retter seg mot et bredt spekter pasienter som i dag ligger i medisinske og kirurgiske avdelinger.<br />
Kartleggingen skal vise hvilke pasienter som ut fra følgende forutsetninger kan undersøkes og behandles i KAD:<br />
Pasienten skal kunne undersøkes og behandles av en allmennlege.<br />
KAD vil være bemannet med lege- og sykepleietjenester hele døgnet.<br />
Gjennomsnittlig liggetid forventes å være mellom 24 og 72 timer<br />
KAD vil ha labtjenester hele døgnet. Rtg og CT skal fortrinnsvis tas på dagtid (evt som tilkallingsvakt)<br />
Videre sier Helsedirektoratet at målgruppen kjennetegnes ved:<br />
at det er en pasient med kjent problemstilling<br />
behov for observasjon og behandling, der diagnose og funksjonsnivå er avklart<br />
Pasienter som ikke skal til KAD:<br />
Akutt forverring av kjent kronisk sykdom der alvorlighetsgrad tilsier innleggelse i sykehus<br />
Akuttfunksjonssvikt hos eldre med usikkert årsaksforhold og fare for rask forverring.<br />
Traumer med uavklart alvorlighetsgrad<br />
Pasienter med definerte pasientforløp som f. eks. hjerneslag og hjerteinfarkt<br />
Pasienter med psykiatri som primær problemstilling for innleggelse<br />
Pasienter med behov for observasjon inntil 24 timer skal til Obspost på Legevakten som i dag
Ambulanse etter<br />
legetilsyn<br />
Ambulanse<br />
uten legetilsyn<br />
Henvisning<br />
Direkte<br />
Vurdert direkte for<br />
innleggelse i KAD<br />
Vurdert for KAD etter<br />
supplerende<br />
diagnostikk<br />
Observasjon<br />
Behandle<br />
sykdom<br />
justering av<br />
medisinsk beh<br />
Behov for døgnbasert<br />
pleie/ akutt<br />
sykehjemsplass<br />
Dato…....<br />
Ark. nr………… antall pasienter via akuttmottak dette døgnet ……………..<br />
Kartlegging av pasienter som kunne vært lagt inn på KAD istedenfor på sykehus(snu ark for mer info)<br />
Kl. Alder Kjønn Ankomst med: Kontaktårsak<br />
Årsak til innleggelse<br />
i KAD<br />
22
Vedlegg: Målgrupper<br />
Kommunal akutt døgnpost – KAD<br />
KAD er et kommunalt tilbud til pasienter som trenger innleggelse for behandling, observasjon og pleie men som kan behandles av lege med<br />
allmennmedisinsk kompetanse og følges opp av sykepleiere.<br />
I KAD avdelingen ved Aker har man tilgang på rtg og CT på dagtid hele uken og unntaksvis gjennom tilkallingsvakt på kveld og natt. Pasienter<br />
som har behov for denne type diagnostikk raskt skal undersøkes og vurderes i spesialisthelsetjenesten. Labprøver kan tas og sendes hver 4 time<br />
hele døgnet.<br />
KAD tilbudet retter seg mot et bredt spekter diagnoser og problemstillinger som kjennetegnes av at de er utredet og kjent på forhånd eller at de<br />
kan behandles av lege med allmennmedisinsk kompetanse og at de resursmessig ikke krever høyere pleiefaktor enn 1.<br />
Eksepler på målgruppe for KAD med inklusjons- og eksklusjonskriterier:<br />
Problemstilling Inklusjonskriterier Eksklusjonskriterier<br />
1 Nedsatt mobilitet Fallskader<br />
- Stabile frakturer som f.eks bekkenfrakturer,<br />
kompresjonsfrakturer i rygg, samt behandling av kontusjoner,<br />
særlig hofte.<br />
- Behandlede frakturer med behov for tilrettelegging (eks.<br />
humerusfraktur, dobbeltsidig radiusfraktur) .<br />
Avklart årsak til nedsatt mobilitet<br />
- Behov for smerteregulering, mobilisering, tilpassing av<br />
utstyr (ergoterapi) og tilrettelegging av hjemmesituasjon.<br />
-<br />
Skader som trenger ortopedisk behandling.<br />
Akutte ryggpasienter<br />
- Akutt lumbago og ischias med behov for smertebehandling<br />
og mobilisering ut over ett døgn.<br />
- Smertelindring som krever blokade.<br />
23
2 Hud- og<br />
sårproblemer<br />
Costafrakturer<br />
- Costafracturer med behov for smertestilling og<br />
tilrettelegging.<br />
Erysipelas<br />
- Avklart problemstilling som legges inn for IV<br />
antibiotikabehandling.<br />
- Costafracturer med komplikasjoner.<br />
Infiserte leggsår<br />
- Sår som krever stell ut over det som hjemmesykepleien<br />
klarer å håndtere.<br />
- Sår som vil kreve kirurgisk revisjon.<br />
3 Urinveier Pyelonefritt<br />
- Pasienter med forventet behov for behandling i inntil tre<br />
døgn.<br />
UVI –<br />
- Nedsatt almenntilstand og forvirring hvor årsaken er en<br />
avklart UVI<br />
- Rehydrering og iv antibiotikabehandling<br />
Urinretensjon<br />
– Avklart og behandlet på legevakt men marginale forhold<br />
- Oppfølging og observasjon av allmenntilstand - stabilisering.<br />
- Opplæring knyttet til tømming, skifte av utstyr<br />
- Alvorlige elektrolyttforstyrrelser. Se grensene under<br />
punkt 4 - Gastro<br />
4 Gastro Obstipasjon<br />
- Kronisk syk pasient med kjent utløsende årsak.<br />
Oppkast, diarre med behov for rehydrering.<br />
- Forventet behov for rehydrering og tilsyn i intill tre døgn.<br />
Pasienter med alvorlig elektrolyttforstyrrelser eller<br />
som vurderes å være i fare for utvikle dette, bør<br />
henvises til spesialisthelsetjenesten.<br />
Alvorlig elektrolyttforstyrrelser er definert som følgende (alle verdier er<br />
oppgitt i mmol/L):<br />
Hyponatremi, s-natrium < 120<br />
24
Hypernatremi, s-natrium > 165<br />
Hypokalemi, s-kalium < 2,5<br />
Hyperkalemi, s-kalium ≥ 7,0<br />
Hypomagnesemi, s-magnesium < 0,5<br />
Hypermagnesemi, s-magnesium > 5,0<br />
Hypofosfatemi, s-fosfat < 0,30<br />
Hyperfosfatemi, s-fosfat > 2,0<br />
Hypokalsemi, fritt-kalsium < 0,80 (albuminkorrigert kalsium < 1,75)<br />
Hyperkalsemi, fritt kalsium: 1,71-2,00 (albuminkorrigert kalsium 3,20-<br />
3,19)<br />
Pasienter med moderat grad av elektrolyttforstyrrelser bør konfereres<br />
med spesialisthelsetjenesten. Symptomatiske pasienter bør henvises. Et<br />
unntak er pasienter med moderat hyperkalemi som bør henvises<br />
uansett.<br />
Moderat grad av elektrolyttfortyrrelser er definert som følgende (alle<br />
verdier er oppgitt i mmol/L):<br />
Hyponatremi, s-natrium: 120-129<br />
Hypernatremi, s-natrium: 155-165<br />
Hypokalemi, s-kalium: 2,5-2,9<br />
Hyperkalemi, s-kalium: 6,0-6,9<br />
Hypomagnesemi, s-magnesium: 0,5-0,65<br />
Hypermagnesemi, s-magnesium: 2,1-5,0<br />
Hypofosfatemi, s-fosfat: 0,3-0,64<br />
Hyperfosfatemi, s-fosfat: 1,75-2,0<br />
Hypokalsemi, fritt-kalsium: 0,8-1,0 (albuminkorrigert kalsium 1,75-1,90)<br />
Hyperkalsemi, fritt kalsium: 1,51-1,70 (albuminkorrigert kalsium 2,81-<br />
3,19)<br />
5 Funksjonssvik Funksjonssvikt<br />
- Funksjonssvikt med avklart årsak fra<br />
spesialisthelsetjenesten (i praksis er dette pas som nevnt i<br />
andre kategorier).<br />
- Funksjonssvikt hvor årsaken ikke er avklart av<br />
spesialisthelsetjenesten.<br />
6 Luftveier og<br />
infeksjon<br />
Pneumoni<br />
- Med forventet behov for behandling i inntil tre døgn.<br />
- Pasient med behov for respirasjonsstøtte utover O2-<br />
behandling på nesekateter.<br />
- Behandling som krever overvåkning av blodgass.<br />
25
KOLS<br />
- Kjent KOLS med forverring<br />
- KOLS-pasienter med sterk mistanke om eller behov for<br />
CPAP- eller BIPAP-behandling.<br />
Luftveisinfeksjon<br />
- Med behov for behandling i inntil tre døgn.<br />
7 Kognitiv svikt Kjent kognitiv svikt med avklart tilleggsproblem som isolert ikke<br />
krever innleggelse men der summen av behov for hjelp tilsier<br />
innleggelse i KAD.<br />
-<br />
8 Brystsmerter Ikke coronar problemstilling som tidligere nevnt i fht<br />
costafrakturer og kontusjonskader.<br />
- Akutt og nyoppstått kognitiv svikt (se også<br />
Funksjonssvikt).<br />
Coronare problemstillinger skal avklares/behandles på<br />
obspost eller i sykehus.<br />
26