You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Holla</strong> <strong>og</strong> <strong>Lunde</strong> <strong>Sparebank</strong><br />
Styrets årsberetning for 2010<br />
<strong>Holla</strong> <strong>og</strong> <strong>Lunde</strong> <strong>Sparebank</strong> er en lokal <strong>og</strong> selvstendig sparebank med forankring i Midt-Telemark.<br />
Banken er godt posisjonert for lønnsom vekst gjennom våre salgsavdelinger i <strong>Lunde</strong>, Gvarv, Ulefoss<br />
<strong>og</strong> Skien. Bankens ledelse er lokalisert på Ulefoss, som <strong>og</strong>så er bankens hovedkontor.<br />
Forretningsområdene er delt i personmarked <strong>og</strong> bedriftsmarked. Salgsavdelingene betjener<br />
personkunder. Bedriftskunder blir fulgt opp fra kontorene på Ulefoss <strong>og</strong> i Skien. Banken har i tillegg en<br />
kundeserviceavdeling som ligger i <strong>Lunde</strong>. Ved utgangen av 2010 sysselsatte banken 49 personer <strong>og</strong><br />
47,9 årsverk.<br />
Med utgangspunkt i kundenes behov tilbyr <strong>Holla</strong> <strong>og</strong> <strong>Lunde</strong> <strong>Sparebank</strong> finansielle produkter <strong>og</strong><br />
tjenester til personmarkedet <strong>og</strong> små- <strong>og</strong> mellomstore bedrifter. Bankens ge<strong>og</strong>rafiske kjerneområder er<br />
Midt-Telemark <strong>og</strong> Grenland. <strong>Holla</strong> <strong>og</strong> <strong>Lunde</strong> <strong>Sparebank</strong>s strategiske ambisjon er todelt: Vi skal<br />
opprettholde posisjonen som den ledende lokale sparebanken i Midt-Telemark, <strong>og</strong> vi skal vokse i<br />
Grenland gjennom høy grad av service <strong>og</strong> nærhet til kundene.<br />
Viktige hendelser i internasjonal økonomi<br />
Internasjonal økonomi <strong>og</strong> finansmarkeder var i 2010 preget av usikkerhet. For å hindre økonomisk <strong>og</strong><br />
finansielt sammenbrudd etter finanskrisen gjennomførte myndighetene en ekspansiv finans- <strong>og</strong><br />
pengepolitikk. Styringsrentene ble holdt lave samtidig som finanspolitikken i mange land førte til<br />
betydelige budsjettunderskudd i en situasjon med allerede høy statsgjeld. Den økonomiske veksten<br />
etter krisen har vært svak <strong>og</strong> frykten for tilbakeslag har vært tilstede gjennom hele 2010.<br />
Ettervirkningene av finanskrisen har avdekket økonomiske ubalanser i Europa <strong>og</strong> rettet søkelyset mot<br />
ikke bærekraftige statsfinanser i en rekke land. For enkelte land i Europa førte dette til en svært høy<br />
rente på statsgjelden ettersom investorene begynte å betvile om landene maktet å betjene sin gjeld.<br />
Uroen avtok gjennom året, men det er fremdeles stor usikkerhet knyttet til videre utvikling. Generelt er<br />
økonomiene dårligere rustet til å møte et eventuelt nytt tilbakeslag da man har brukt opp de fleste<br />
verktøy man til rådighet.<br />
Finansnæringen har i 2010 vært sterkt preget av tilpasninger til et nytt regelverk som kom i kjølvannet<br />
av finanskrisen. Særlig viktig er forslag fra regulatoriske myndigheter om høyere krav til soliditet <strong>og</strong><br />
likviditet for banker. I tillegg har banknæringen vært påvirket av de økonomiske ubalansene gjennom<br />
sin eksponering i statsgjeld. Dette har ført til høyere innlånskostnader for bankene, <strong>og</strong> dermed presset<br />
ned inntjeningen i banksektoren.<br />
Viktige hendelser i norsk økonomi i 2010<br />
3,0<br />
2,5<br />
2,0<br />
1,5<br />
1,0<br />
0,5<br />
0,0<br />
des. 09<br />
jan. 10<br />
feb. 10<br />
mar. 10<br />
Renteutvikling 2010<br />
apr. 10<br />
mai. 10<br />
jun. 10<br />
Norges Banks<br />
styringsrente<br />
3 M Nibor<br />
jul. 10<br />
aug. 10<br />
sep. 10<br />
okt. 10<br />
nov. 10<br />
Ved inngangen til 2010 var Norges Banks<br />
styringsrente på 1,75 prosent. Denne lå<br />
uendret fram til mai da den ble økt med<br />
0,25 prosentpoeng til 2,0 prosent.<br />
Styringsrenten har som figuren viser vært<br />
uendret etter rentehevningen.<br />
Pengemarkedsrenten, representert ved 3<br />
måneders NIBOR, var ved inngangen til<br />
2010 på 2,2 prosent, <strong>og</strong> har økt til 2,6<br />
prosent ved utgangen 2010.<br />
Både aksjemarkedene <strong>og</strong><br />
kredittmarkedene har fortsatt innhentingen<br />
etter finanskrisen. For året som helhet økte<br />
Oslo Børs hovedindeks med 15,7 prosent. Men det er særlig andre halvår av 2010 som utviklet seg<br />
positivt, da uroen knyttet til statsgjelden i Europa trakk børsene ned våren 2010. Når det gjelder<br />
kredittmarkedene har det vært en positiv utvikling for industriobligasjoner, med fallende renter.<br />
Bankenes obligasjonslån har hatt en negativ utvikling med stigende lånekostnader. Ved inngangen til<br />
2010 var kredittpåslaget for et obligasjonslån med 3 års løpetid til en bank med vår størrelse <strong>og</strong> rating<br />
på 0,6 prosentpoeng. Ved slutten av 2010 hadde kredittpåslaget økt til 1,1 prosentpoeng.<br />
Kredittpåslagene er høye i et historisk perspektiv, men det er vanskelig å si noe om videre utvikling på<br />
kort sikt. Over tid tror vi at kredittpåslagene skal noe ned fra dagens nivå.<br />
des. 10<br />
1
Viktige hendelser for <strong>Holla</strong> <strong>og</strong> <strong>Lunde</strong> <strong>Sparebank</strong> i 2010<br />
Styret har siden 2008 gjennom kvartalsrapportene informert om at bankens risiko for tap i hovedsak er<br />
knyttet til kredittrisiko <strong>og</strong> konsentrasjonsrisiko for utlån til bedriftsmarkedet. Banken er fremdeles i en<br />
konsolideringsfase når det gjelder lån til bedriftsmarkedet. I tillegg oppleves det lav etterspørsel etter<br />
lån fra næringslivet. Disse to forholdene gjør at lån til bedriftsmarkedet er redusert med 59 millioner<br />
kroner i 2010. Denne reduksjonen påvirker <strong>og</strong>så bankens rentemargin gjennom lavere renteinntekter.<br />
Tapene i 2010 er fremdeles for høye i et lengre perspektiv, men samsvarte med forventet tap for året.<br />
Styret er slik sett tilfreds med utviklingen. Sammenlignet med 2009 er tapsutsatte <strong>og</strong> misligholdte lån<br />
redusert med 32 millioner kroner. Tapskostnad er redusert fra 40,4 millioner kroner i 2009 til 16,7<br />
millioner kroner i 2010. Tapsavsetningene er i hovedsak knyttet til bedriftsmarkedet. Banken har<br />
fremdeles enkelte tapsutsatte engasjementer som følges tett opp. Styret har i tidligere årsberetninger<br />
informert om de tiltak som er iverksatt for å bedre bankens tapssituasjon <strong>og</strong> er av den oppfatning at<br />
tiltakene begynner å få effekt gjennom en bedring av kvaliteten på porteføljen.<br />
Som følge av en reduksjon i bankens misligholdte <strong>og</strong> tapsutsatte lån ble kredittvurdering av banken<br />
oppgradert av DnB NOR Markets fra BBB til BBB+.<br />
Som for tidligere år er det i 2010 lagt vekt på å ha lav markeds- <strong>og</strong> likviditetsrisiko, slik at bankens<br />
risikoeksponering er forsvarlig ut fra tilgjengelig risikokapital. Bankens verdipapirer utgjør bankens<br />
likviditetsreserver <strong>og</strong> skal som følge av dette ha lav markedsrisiko. Verdipapirene forvaltes aktivt av to<br />
profesjonelle kapitalforvaltere med definert forvaltermandat, referanseindekser <strong>og</strong> begrensede<br />
risikorammer. Likviditetsrisikoen er redusert blant annet ved å finansiere sikre boliglån gjennom Terra<br />
Boligkreditt. I tillegg er det lagt vekt på ha en langsiktig finansiering av bankens obligasjonsgjeld.<br />
Oppfølging av problemengasjementer er ressurskrevende, men det er samtidig viktig å ikke miste<br />
fokus på markedet for banktjenester <strong>og</strong> -produkter. Banken har i 2010 videreført arbeidet med å styrke<br />
vår merkevare gjennom en videreutvikling av kundemateriell <strong>og</strong> markedskommunikasjonsmidler. I<br />
2010 ble det etablert kundepr<strong>og</strong>rammer for personkundemarkedet, hvor det særlig ble lagt vekt på<br />
fordelspr<strong>og</strong>rammer for ungdom. Det å tiltrekke <strong>og</strong> beholde ungdom er et viktig satsningsområde for<br />
banken.<br />
Konkurransen mellom banker i vår region er sterk, spesielt på personkundemarkedet. Både utlåns- <strong>og</strong><br />
innskuddsmarginene er derfor under press. Bankens rentemargin er i 2010 redusert fra 2,00 prosent til<br />
1,72 prosent. Dersom vi tar med inntekter fra rentefond er rentemarginen 1,85 prosent, ned fra 2,15 i<br />
2009. Forsiktig risikoprofil på investeringer, lang funding, konkurransemessige vilkår på innskudd <strong>og</strong><br />
tilskudd av kjernekapital fra Statens finansfond er alle tiltak som isolert sett trekker ned rentemarginen.<br />
Etter hvert som styret anser konsolideringen i bedriftsmarkedet som et tilbakelagt stadium, er det<br />
derfor en rekke tiltak som kan iverksettes for å bedre bankens rentemargin.<br />
Flere banker ble i 2010 utsatt for væpnet ran, <strong>og</strong> den 19. oktober ble salgsavdelingen i <strong>Lunde</strong> ranet av<br />
to personer med en våpenlignende gjenstand. Etter forholdene endte utfallet godt da ingen ansatte ble<br />
fysisk skadet, selv om en slik hendelse er dramatisk både for de som direkte blir utsatt for ranet <strong>og</strong> for<br />
deres pårørende. De ansatte i <strong>Lunde</strong> håndterte situasjonen på en svært god måte <strong>og</strong> bankens<br />
etablerte beredskapsplan ble fulgt. Styret er tilfreds med at administrasjonen i forkant av ranet både<br />
hadde gjennomført ransøvelser på hver avdeling samt orientert organisasjonen om det nye<br />
trusselbildet som utviklet seg i 2010, slik at organisasjonen var best mulig forberedt.<br />
Regnskapet<br />
Styret vurderer bankens resultat etter tap som tilfredsstillende. Bankens underliggende drift vurderes<br />
som god. Kostnadsførte tap på utlån <strong>og</strong> garantier var i 2010 på 16,7 millioner kroner, som er høyere<br />
enn det styret anser som normalt over en konjunktursyklus. Av tapene er 12,9 millioner knyttet til<br />
bedriftskunder, 4 millioner til personkunder <strong>og</strong> gruppevise nedskrivninger er redusert med 0,2 millioner<br />
kroner. Balansemessig er tapsavsetninger netto redusert med 29,8 millioner kroner. Selv om det ble<br />
innført ny kredittpolitikk senhøstes 2007 <strong>og</strong> det senere er foretatt to omorganiseringer for å styrke<br />
kvaliteten på kredittinnvilgelse til bedriftskunder, vil det ta tid å avvikle problemengasjementene. I<br />
hovedvekt videreføres derfor en konsolidering innenfor lån til bedriftsmarkedet <strong>og</strong> med vekt på kvalitet<br />
for nye kunder. Styret vurderer fremdeles bankens kredittrisiko til bedriftsmarkedet som moderat til<br />
høy, men er av den oppfatning at risikoen er redusert fra tidligere år.<br />
<strong>Holla</strong> <strong>og</strong> <strong>Lunde</strong> <strong>Sparebank</strong> er i første rekke en lokal sparebank for personmarkedet. Lån til<br />
bedriftsmarkedet vil først <strong>og</strong> fremst rette seg mot små <strong>og</strong> mellomstore bedrifter i våre kjerneområder.<br />
2
Beholdningen av verdipapirer utgjør bankens likviditetsreserver. Verdipapirene består av obligasjoner,<br />
sertifikater <strong>og</strong> rentefond med en løpetid på 3 måneder <strong>og</strong> med lav kredittrisiko. Styret har i hovedsak<br />
avviklet bankens investeringer i aksjer <strong>og</strong> egenkapitalbevis. Sertifikater <strong>og</strong> obligasjoner hadde i 2010<br />
netto tap på 0,3 millioner kroner mot en netto gevinst på 0,9 millioner kroner i 2009. Aksjer,<br />
egenkapitalbevis <strong>og</strong> rentefond klassifisert som omløps- <strong>og</strong> eller handelsportefølje hadde i 2010 en<br />
netto gevinst på 4,7 millioner kroner mot 5,5 millioner kroner i 2009. Videre har banken en netto<br />
gevinst på 1,1 millioner kroner knyttet til anleggsaksjer.<br />
Gjennom 2010 gikk forvaltningskapitalen ned med 2,2 prosent. Brutto utlån inklusive utlån gjennom<br />
Terra Boligkreditt økte med 1,3 prosent. Hovedårsaken til den relativt lave veksten er at lån til<br />
bedriftsmarkedet ble redusert med 7,4 prosent, som følge av den pågående konsolideringen <strong>og</strong><br />
tapsrealiseringer <strong>og</strong> lav etterspørsel etter lån fra næringslivet. Dette tilsvarer en reduksjon på 59,2<br />
millioner kroner. Ved utgangen av 2010 var utlån til bedriftsmarkedet på 737 millioner kroner, 20<br />
prosent av totale utlån inklusive TBK. Lån til personkunder inklusive lån gjennom Terra Boligkreditt<br />
økte i 2010 med 3,8 prosent. Utlån gjennom Terra Boligkreditt økte i 2010 med 196 millioner kroner <strong>og</strong><br />
var ved utgangen av 2010 på 447 millioner kroner, 15 prosent av totale utlån til personkunder.<br />
Regnskapet er utarbeidet etter forutsetning om fortsatt drift, <strong>og</strong> styret er ikke kjent med forhold etter<br />
regnskapsårets utgang som det bør tas hensyn til.<br />
Konsernforhold<br />
<strong>Holla</strong> <strong>og</strong> <strong>Lunde</strong> <strong>Sparebank</strong> eier 100 prosent av aksjekapitalen i Skien Eiendomsmegling AS. Med<br />
referanse til regnskapsloven § 3–8 2. ledd er regnskapet til Skien Eiendomsmegling AS ikke<br />
konsolidert inn i bankens regnskap, da regnskapet er å anse som uvesentlig i forhold til bankens<br />
regnskap. Det er derfor ikke utarbeidet konsernregnskap.<br />
Resultatregnskapet<br />
Resultat av ordinær drift etter skatt ble på 18,9 millioner kroner. Årets skattekostnad er beregnet til 6,5<br />
millioner kroner. Resultatet er i samsvar med styrets forventninger til 2010. Kostnadsførte tap på utlån<br />
i 2010 er belastet resultatregnskapet med 16,7 millioner kroner. Tapene er vesentlig redusert<br />
sammenlignet med 2009. Generelt lavt rentenivå kombinert med sterk bankkonkurranse <strong>og</strong><br />
konsolidering innenfor bedriftsmarkedet har ført til reduserte renteinntekter. Resultat før tap var for<br />
2010 på 41,0 millioner kroner, ned fra 47,8 millioner kroner i 2009.<br />
Netto rente- <strong>og</strong> kredittprovisjoner<br />
Netto rente- <strong>og</strong> kredittprovisjoner ble i 2010 redusert med 9,4 millioner kroner, til 70,7 millioner. Dette<br />
skyldes redusert generelt rentenivå. Rentemarginen falt fra 2,00 prosent til 1,72. En del av bankens<br />
likviditetsreserver blir forvaltet gjennom rentefond. Rentefond inntektsføres som kursgevinster. Tar vi<br />
hensyn til dette var bankens rentemargin ved utgangen av 2010 på 1,85 prosent. Bankens<br />
rentemargin viser en fallende trend ved utgangen av året.<br />
2,5 %<br />
2,0 %<br />
1,5 %<br />
1,0 %<br />
0,5 %<br />
0,0 %<br />
Rentemargin<br />
Rentefond<br />
2006 2007 2008 2009 2010<br />
Gjennom året har Norges Bank holdt styringsrenten<br />
stabil med kun en økning på 0,25 prosent. I samme<br />
periode har pengemarkedsrenten, målt ved 3<br />
måneders NIBOR, steget med 0,40 prosent. Ved<br />
utgangen av året var styringsrenten <strong>og</strong> 3 måneders<br />
NIBOR henholdsvis 2,0 <strong>og</strong> 2,6 prosent. Bankens<br />
rentemarginer har gjennom året vært negativt påvirket<br />
av nye låneopptak med høyere marginer samt<br />
stigende pengemarkedsrente. Økt konkurranse på<br />
utlån <strong>og</strong> innskudd har <strong>og</strong>så gitt press på marginene.<br />
Styret har fremdeles fokus på å ha en god innskuddsdekning, men det legges særlig vekt på å ha en<br />
langsiktig sammensetning av bankens funding <strong>og</strong> å ha foretningsmessige fornuftige vilkår på bankens<br />
innskudd. Innskudd er i dag i større grad flyktige penger enn tidligere. Innføring av nye regler til<br />
minimum likviditet vil kunne påvirke bankenes prising av innskudd. Styret har tett oppfølging av dette.<br />
Bankens innskuddsdekning var ved utgangen av 2010 på 64,8 prosent. Dette er en økning på 3,1<br />
prosentpoeng fra 2009. Nominelt er innskuddene økt med 7,5 millioner kroner i 2010.<br />
3
Netto andre driftsinntekter<br />
Ved utgangen av 2010 var netto andre<br />
driftsinntekter på 21,7 millioner kroner. Dette er en<br />
økning på 2,3 millioner kroner sammenlignet med<br />
2009. Inntekter fra rentefond ble i 2010 på 5,3<br />
millioner kroner, mot 5,9 millioner kroner i 2009.<br />
Sammenlignet med 2009 ble aksjeutbytte i 2010<br />
økt med 2,2 millioner kroner.<br />
Netto provisjonsinntekter <strong>og</strong> inntekter fra<br />
banktjenester var i 2010 på 14,6 millioner kroner,<br />
mot 11,5 millioner kroner i 2009.<br />
Bankens reduksjon i verdipapirer vil redusere<br />
svingningene i resultat fra andre inntekter <strong>og</strong> tydeliggjøre inntjening fra bankens kjerneområder.<br />
0,6 %<br />
0,5 %<br />
0,4 %<br />
0,3 %<br />
0,2 %<br />
0,1 %<br />
0,0 %<br />
Andre inntekter<br />
Herav verdipapirer<br />
2006 2007 2008 2009 2010<br />
Driftskostnader<br />
2,0 %<br />
1,5 %<br />
1,0 %<br />
0,5 %<br />
0,0 %<br />
2006 2007 2008 2009 2010<br />
Driftskostnader % FKAP (venstre)<br />
Driftskostnader % inntekter (høyre)<br />
70 %<br />
60 %<br />
50 %<br />
40 %<br />
30 %<br />
20 %<br />
10 %<br />
0 %<br />
Driftskostnader var ved utgangen av 2010 på 51,4<br />
millioner kroner, mot 51,7 millioner kroner for 2009.<br />
Målt i forhold til gjennomsnittlig forvaltningskapital<br />
utgjorde driftskostnadene 1,25 prosent mot 1,29<br />
prosent for 2009. Kostnader målt i forhold til netto<br />
inntekter var på 55,63 prosent mot 51,95 prosent i<br />
2009, hovedsakelig grunnet lavere inntekter.<br />
Kostnadene er <strong>og</strong>så redusert gjennom en<br />
tilbakeføring av AFP forpliktelser på 2,7 millioner<br />
kroner som en følge av at gammel AFP ordning i<br />
februar 2010 ble vedtatt avviklet.<br />
Tap <strong>og</strong> nedskrivinger<br />
Kostnadsførte tap på utlån <strong>og</strong> garantier var i 2010 på 16,7 millioner kroner mot 40,4 millioner kroner i<br />
2009.<br />
Tapsutsatte <strong>og</strong> misligholdte lån var ved utgangen av 2010 på 131 millioner kroner ned fra 157<br />
millioner kroner i 2009. Individuelle <strong>og</strong> gruppevise nedskrivninger utgjør 36,6 prosent av tapsutsatte <strong>og</strong><br />
misligholdte lån. Ved utgangen av 2009 var tilsvarende avsetningsforhold 49,6 prosent.<br />
Gaver <strong>og</strong> stønader til lokale aktiviteter<br />
<strong>Holla</strong> <strong>og</strong> <strong>Lunde</strong> <strong>Sparebank</strong> skal som lokalbank støtte aktiviteter av ulik karakter i de lokalsamfunn<br />
banken er representert. Banken gir i dag betydelig økonomisk bidrag til kultur <strong>og</strong> idrettsaktiviteter i<br />
Nome, Sauherad <strong>og</strong> Skien, enten i form av samarbeidsavtaler, gaver til allmennyttige formål eller<br />
annet. Totalt ble det for 2010 gitt økonomisk støtte til dette med 1,7 millioner kroner. Mer enn 100 lag<br />
<strong>og</strong> foreninger mottok gaver i 2010.<br />
Disponering av årets overskudd<br />
Styret foreslår at årets overskudd på 18.882.794 kroner disponeres slik:<br />
Gaver til allmennyttige formål: 600.000<br />
Overført til gavefond: 100.000<br />
Overført til bankens fond: 18.182.794<br />
4
Balanse<br />
Forvaltningskapital<br />
Bankens forvaltningskapital gikk i 2010 ned med 2,2 prosent, mot en økning på 3,3 prosent året før.<br />
Utlån gjennom Terra Boligkreditt tilsvarer 11,1 prosent av forvaltningskapitalen, men er ikke inkludert i<br />
balansen.<br />
Utlån <strong>og</strong> innskudd<br />
Tall i 1.000 kroner<br />
4.000<br />
3.500<br />
3.000<br />
2.500<br />
2.000<br />
1.500<br />
1.000<br />
500<br />
0<br />
Brutto utlån inkl TBK<br />
Innskudd<br />
2006 2007 2008 2009 2010<br />
<strong>Holla</strong> <strong>og</strong> <strong>Lunde</strong> <strong>Sparebank</strong> har i 2010 hatt en<br />
negativ utlånsvekst på balansen med 4,4 prosent. I<br />
2009 var utlånsveksten på 3,7 prosent. Ved<br />
utgangen av 2010 var brutto utlån på 3,2 milliarder<br />
kroner. Dette er en nedgang på 148 millioner<br />
kroner fra 2009. Salg av nye, sikre boliglån foretas<br />
gjennom Terra Boligkreditt. Lån gjennom Terra<br />
Boligkreditt utgjør per i dag 12,2 prosent av<br />
bankens totale utlån. Utlån gjennom Terra<br />
Boligkreditt var ved utgangen av 2010 på 447<br />
millioner kroner.<br />
Disse bokføres utenfor balansen. Utlånsvekst<br />
inklusive TBK var i 2010 på 1,3 prosent.<br />
Samlede nedskrivinger på utlån <strong>og</strong> garantier utgjør ved årsskiftet 48,3 millioner kroner, mot 78,1<br />
millioner kroner i 2009. Totale nedskrivinger i 2010 fordeler seg med 16,2 millioner kroner i gruppevise<br />
nedskrivinger <strong>og</strong> 32,1 millioner kroner i individuelle nedskrivinger. Misligholdte lån var ved utgangen<br />
av 2010 på 37,7 millioner kroner, eller 1,1 prosent av totale utlån. Ved utgangen av 2009 var<br />
misligholdte lån 114,5 millioner kroner, som utgjør 3,4 prosent av totale utlån. Tapsutsatte lån var ved<br />
utgangen av 2010 på 93,4 millioner kroner, mot 43 millioner kroner i 2009. Reduksjonen i mislighold<br />
må sees i sammenheng med realisering av engasjementene. Økningen i tapsutsatte lån skyldes i<br />
hovedsak fire større næringslivsengasjementer. Med den informasjon som styret har på det<br />
nåværende tidspunkt, er det styrets oppfatning at nedskrivningen av verdien på utlånene <strong>og</strong><br />
garantiene er foretatt i henhold til forskriftene, <strong>og</strong> er tilstrekkelige i forhold til risiko for tap.<br />
Styret vil fortsette å benytte Terra Boligkreditt som finansieringskilde for sikre utlån for dermed å<br />
redusere bankens likviditetsrisiko. Normalt vil innskudd i bank bli mindre attraktivt i forhold til andre<br />
investeringsaktiva når rentene er lave, fordi forventet avkastning blir lav for bankinnskudd. Styret<br />
forventer at innskudd i bank igjen vil kunne bli attraktivt dersom rentene beveger seg oppover mot et<br />
”normalt nivå” <strong>og</strong> at banksparing normalt skal utgjøre en viktig andel av publikums finansielle aktiva.<br />
Vilkårene på banksparing har i den senere tid vært påvirket av finansuroen, forslag om nye<br />
likviditetsregler i bank <strong>og</strong> konkurranse om innskuddsmidler. Styret følger situasjonen nøye, men legger<br />
særlig vekt på å ha en langsiktig funding med jevn spredning av midlene. Innskuddsvilkårene må<br />
avspeile bankens lånekostnad i obligasjonsmarkedet <strong>og</strong> vilkårene på boliglån. Styret vil som redegjort<br />
i tidligere beretninger styrke satsningen på området for finansiell sparing, herunder banksparing <strong>og</strong><br />
sparing i fond.<br />
Likviditet<br />
Tall i Millioner kroner<br />
500<br />
400<br />
300<br />
200<br />
100<br />
0<br />
Q111<br />
Forfallstruktur funding<br />
Q311<br />
Q112<br />
Q312<br />
2013<br />
Styret har stor fokus på likviditetsstyring for å<br />
begrense en av de største risikofaktorene banken<br />
står overfor. Styret har som mål at banken skal ha<br />
en langsiktig <strong>og</strong> jevn finansiering. For å redusere<br />
avhengigheten av ekstern funding har banken<br />
besluttet å finansiere fremtidig vekst av sikre<br />
boliglån gjennom Terra Boligkreditt. Forvaltning av<br />
likviditetskravet er utkontraktert til en profesjonell<br />
kapitalforvalter med begrensede risikorammer <strong>og</strong><br />
krav til løpende rapportering av avkastning <strong>og</strong><br />
risiko.<br />
Figuren her viser forfallstrukturen på bankens<br />
obligasjonsgjeld. Ved utgangen av 2010 utgjorde tilgjengelig likviditet om lag 13 prosent av bankens<br />
5
forvaltningskapital. Inkluderes trekkrettigheter er andelen 17 prosent. I andre halvdel av 2011 forfaller<br />
det 205 millioner kroner i innlån hensyntatt call opsjonen på ansvarlig lån. Deponerte verdipapirer i<br />
Norges Bank har per 31. desember en markedsverdi på 259 millioner kroner. Udisponert låneadgang<br />
var ved utgangen av 2010 på om lag 40 millioner kroner. Styret er av den oppfatning at banken har<br />
tilfredsstillende likviditet.<br />
Soliditet<br />
25 %<br />
20 %<br />
15 %<br />
10 %<br />
5 %<br />
0 %<br />
2006 2007 2008 2009 2010<br />
Kapitaldekning <strong>og</strong> kjernekapitaldekning var ved<br />
utgangen av 2010 på henholdsvis 19,1 <strong>og</strong> 16,4<br />
prosent. Lovens minimumskrav er 8 <strong>og</strong> 4 prosent.<br />
Kjerne- <strong>og</strong> kapitaldekningen økte i 2010 som en<br />
følge av positivt årsresultat tillagt <strong>Sparebank</strong>ens<br />
Fond <strong>og</strong> lavere kapitalkrav. Banken har i 3. kvartal<br />
2011 en call opsjon på ansvarlig lån på 60 millioner<br />
kroner. Styret vil i første halvår 2011 legge en plan<br />
for fremtidig kapitalstruktur i banken.<br />
Kapitaldekning Kjernekapitaldekning EK/Bto utlån<br />
Organisasjon<br />
Ved utgangen av 2010 sysselsatte banken 49 personer <strong>og</strong> 47,9 årsverk.<br />
Sykefraværet var i 2010 på 5,04 prosent. I 2009 var sykefraværet på 5,57 prosent. <strong>Holla</strong> <strong>og</strong> <strong>Lunde</strong><br />
<strong>Sparebank</strong> har fortsatt fokus på å gi ansatte et godt <strong>og</strong> motiverende arbeidsmiljø. Blant annet er det<br />
foretatt oppussing <strong>og</strong> ombygging i <strong>Lunde</strong>. Ombyggingen gir de ansatte lyse <strong>og</strong> trivelige lokaler, <strong>og</strong> et<br />
godt miljø. Det er i 2010 inngått samarbeidsavtale med Nome Kommune for å gi ansatte tilbud om<br />
trening utenom arbeidstid. Fra før har vi avtaler med treningssentre i Skien <strong>og</strong> Bø. Motivasjonen er å<br />
forebygge belastningsskader. <strong>Holla</strong> <strong>og</strong> <strong>Lunde</strong> <strong>Sparebank</strong> har avtale om bedriftshelsetjeneste med<br />
Volvat <strong>og</strong> Senter for Arbeidsmiljø i Midt-Telemark. Det er <strong>og</strong>så etablert samarbeids- <strong>og</strong><br />
arbeidsmiljøutvalg i tråd med Lov om arbeidsmiljø. <strong>Holla</strong> <strong>og</strong> <strong>Lunde</strong> <strong>Sparebank</strong> er en IA-bedrift.<br />
Det er gjennomført rutinemessig kontroll av brann-, innbrudds-, røykvarslings- <strong>og</strong><br />
videoovervåkningssystemer ved samtlige avdelinger. Det er ikke gjennomført ransøvelser i 2010.<br />
Bankens virksomhet er ikke av en slik karakter at den forurenser omgivelsene.<br />
<strong>Holla</strong> <strong>og</strong> <strong>Lunde</strong> <strong>Sparebank</strong> har vedtektsbestemt kjønnskvotering for forstanderskapet. Bankens<br />
forstanderskap består av 12 kvinner <strong>og</strong> 12 menn. Styret har fem medlemmer <strong>og</strong> kjønnsfordelingen er<br />
2 kvinner <strong>og</strong> 3 menn.<br />
Lønn <strong>og</strong> øvrige arbeidsbetingelser fastsettes på bakgrunn av stilling, utdannelse, erfaringer <strong>og</strong><br />
personlige egenskaper etter et fastlagt mønster. Det er for likeverdige stillinger ikke påviselige<br />
lønnsforskjeller mellom kvinner <strong>og</strong> menn. Utover det som fremgår ovenfor, forligger det ingen konkrete<br />
planer for ytterligere tiltak. Styrets oppfatning er at bankens personalforvaltning utøves innenfor<br />
rammen av de intensjoner som likestillingsloven, diskrimineringsloven <strong>og</strong> diskriminerings- <strong>og</strong><br />
tilgjengelighetsloven signaliserer.<br />
Risikoforhold<br />
Styret har fastsatt skriftlige retningslinjer for styring <strong>og</strong> kontroll med virksomheten. Bankens regler for<br />
internkontroll gjennomgås årlig <strong>og</strong> justeringer gjennomføres. Banken har formaliserte kontrollrutiner <strong>og</strong><br />
disse overvåkes av bankens revisor. For å styrke bankens risikostyring på kredittområdet er det<br />
etablert en Kredittavdeling som ledes av Kredittsjef. Kredittsjefen inngår i bankens ledergruppe.<br />
Internkontroll<br />
Styret har i 2010 behandlet rapporter fra de ulike forretningsområdene <strong>og</strong> avdekket som ventet kreditt<br />
som risikoområde, men det er ikke avdekket vesentlige feil.<br />
6
Finansiell risikostyring<br />
Banken er utsatt for følgende risikoområder:<br />
• Kredittrisiko (bankens utlån)<br />
• Likviditetsrisiko (bankens innlån)<br />
• Markedsrisiko (bankens verdipapirer)<br />
• Operasjonell risiko (bankens drift)<br />
• Strategisk risiko (bankens konkurransesituasjon)<br />
Styret har i dag fastsatt retningslinjer for å kvantifisere <strong>og</strong> styre risiko innenfor de ovennevnte<br />
risikoområder.<br />
Over tid er bankens største risiko knyttet til at låntager ikke kan innfri sine forpliktelser. Bankens<br />
kredittrisiko håndteres gjennom kvalitet i saksbehandlingen <strong>og</strong> med fokus på tilstrekkelig sikkerhet på<br />
de lån som gis. Historisk har det vært størst risiko knyttet til næringslån. Styret er derfor bevisst på å<br />
ha en forsvarlig andel næringslån i utlånsporteføljen, samt at risikoen fordeles både ge<strong>og</strong>rafisk <strong>og</strong><br />
innenfor ulike næringer.<br />
Ved utgangen av 2010 hadde banken en næringsandel på om lag 20 prosent. Styret er av den<br />
oppfatning at dette er i underkant av normal andel for en bank med vår størrelse <strong>og</strong> soliditet. Banken<br />
benytter enkle metoder for beregning av risiko, men legger stor vekt på fastsettelse av risikorammer,<br />
jevnlig rapportering av eksponering, beredskapsplaner hvis større tapspotensialer oppstår <strong>og</strong> ikke<br />
minst evne <strong>og</strong> vilje til å iverksette tiltak.<br />
Bankens markedsrisiko vurderes som lav. Markedsrisiko er i hovedsak knyttet til likviditetsreserver<br />
som består av sertifikater <strong>og</strong> obligasjoner. Denne porteføljen, som forvaltes av en ekstern profesjonell<br />
forvalter, har lav rente- <strong>og</strong> kredittrisiko.<br />
Operasjonell risiko er vanskelig å kvantifisere, men reduseres gjennom klare retningslinjer, fullmakter<br />
<strong>og</strong> kontroller som en del av bankens system for internkontroll. De rutiner <strong>og</strong> kontroller som er vedtatt,<br />
er utformet med utgangspunkt i Kredittilsynets moduler for risikobasert tilsyn <strong>og</strong> ny<br />
kapitalkravsforskrift. Bankens ansatte <strong>og</strong> kunder opplevde økende ustabilitet på IKT området i 2010,<br />
spesielt knyttet til nettbank <strong>og</strong> kassefunksjoner. Situasjonen har bedret seg, men styret vurderer at<br />
bankens operasjonelle risiko har økt som følge av dette.<br />
Forretnings- <strong>og</strong> strategiskrisiko er risikoen for uventede inntektssvingninger ut fra andre forhold enn<br />
kredittrisiko, markedsrisiko <strong>og</strong> operasjonell risiko. Risikoen kan opptre i ulike forretnings- eller<br />
produktsegmenter, <strong>og</strong> være knyttet til konjunktursvingninger <strong>og</strong> endret kundeatferd. Risikoen omfatter<br />
omdømmerisiko <strong>og</strong> strategisk risiko. Omdømmerisiko ønskes lav, mens strategisk risiko aksepteres<br />
samlet lav til middels. For enkeltprosjekter aksepteres en høyere risikotoleranse. Sentrale<br />
forutsetninger for å redusere forretningsrisiko er gode prosesser ved utvikling <strong>og</strong> forankring av vår<br />
strategi, handlingsplaner <strong>og</strong> tiltak, god oversikt over <strong>og</strong> fokus på utviklingen i egen virksomhet,<br />
samarbeidspartnere, leverandører, i markedet <strong>og</strong> endringer i myndighetenes krav. Strategi,<br />
handlingsplaner <strong>og</strong> tiltak utvikles årlig gjennom involverende prosesser, med bred deltakelse på alle<br />
nivåer i organisasjonen. I behandlingen inngår analysering av utviklingen i egen virksomhet <strong>og</strong><br />
omverden, <strong>og</strong> vurdering av alternative tiltaks- <strong>og</strong> utviklingsscenario. Styret behandler <strong>og</strong> beslutter<br />
bankens strategi i forbindelse med budsjettbehandlingen i desember hvert år. Strategi <strong>og</strong> budsjetter<br />
revideres halvårlig i juni. Strategisk plan inneholder måltall for utvikling av lønnsomhet, soliditet <strong>og</strong><br />
vekst.<br />
Forskning <strong>og</strong> utvikling<br />
Gjennom eierskap <strong>og</strong> tilknytning til Terra-alliansen sikres utvikling av konkurransedyktige produkter <strong>og</strong><br />
systemer på en kostnadseffektiv måte. Som følge av videreutviklingen av datasystemet i regi av Terra-<br />
Gruppen vil banken <strong>og</strong>så bli belastet for sin relative andel i forhold til totale utviklingskostnader.<br />
Utviklingskostnadene vil i hovedsak være knyttet til bankens sin andel av Terra-alliansen sine<br />
kostnader knyttet til forbedringer <strong>og</strong> utvikling av dagens datasystem. Utviklingskostnadene var i 2010<br />
på 1,7 millioner kroner.<br />
7
Utsiktene fremover<br />
De siste årene har bankens virksomhet vært preget av enkelte store tap, først <strong>og</strong> fremst blant<br />
bedriftskunder. For å håndtere denne situasjonen har banken gjennomført flere tiltak. Bankens<br />
organisering er endret, både ved at bedriftsmarkedskunder er lagt til en egen avdeling <strong>og</strong> ved at en<br />
opprettet en egen avdeling for problemengasjementer. For å redusere risikonivået, valgte banken å ta<br />
ned andelen utlån til bedriftskunder noe, for øvrig i en situasjon der etterspørselen fra næringslivet var<br />
lav. Med bakgrunn i den generelle usikkerheten knyttet til finansnæringen som oppsto under<br />
finanskrisen, valgte dessuten banken å legge økt vekt på å sikre langsiktig finansiering. Banken valgte<br />
<strong>og</strong>så å styrke kjernekapitalen, ved å ta opp en fondsobligasjon i Statens finansfond.<br />
Tapene ble som ventet betydelig redusert i 2010, men er fortsatt høyere enn hva som bør regnes som<br />
et normalnivå for banken. Selv om tapene forventes ytterligere redusert i 2011, vil ikke styret se bort<br />
fra at de vil kunne bli vesentlige <strong>og</strong>så i 2011. Oppfølging av tapsutsatte engasjementer vil fortsatt<br />
kreve betydelige ressurser.<br />
<strong>Holla</strong> <strong>og</strong> <strong>Lunde</strong> <strong>Sparebank</strong> har i denne perioden hatt en meget god underliggende drift, <strong>og</strong> dette har<br />
vært tilstrekkelig til å møte tapsutviklingen så langt. På tross av tapene har derfor styret sett<br />
optimistisk på bankens utvikling. Den økte vekten på langsiktig finansiering <strong>og</strong> høy kapitaldekning har<br />
imidlertid en kostnadsside, knyttet til redusert rentemargin for banken. Sterk konkurranse mellom<br />
bankene i Midt-Telemark har trukket i samme retning. Nedgangen i tapene peker mot at banken i året<br />
som kommer i større grad bør rette oppmerksomheten mot vekst <strong>og</strong> lønnsomhet i den ordinære<br />
driften, både i person- <strong>og</strong> bedriftsmarkedet<br />
I makro er betingelsene for bedret drift til stede. Etter tilbakeslag under finanskrisen i 2008-09, har<br />
norsk økonomi utviklet seg i positiv retning det siste året. I utgangspunktet ventes den positive<br />
utviklingen videreført i 2011, selv om store finansielle ubalanser i internasjonal økonomi, <strong>og</strong> betydelig<br />
tilstramminger av finanspolitikken i flere industriland, utgjør en betydelig usikkerhetsfaktor. Det ventes<br />
god vekst i det private forbruket. Både boliginvesteringene, oljeinvesteringene <strong>og</strong> fastlandsbedriftenes<br />
investeringer ventes å vokse sterkt.<br />
Telemark har de senere årene hatt en klart svakere økonomisk vekst enn landet i alt. Delvis har dette<br />
sammenheng med sentraliseringen i bosetting, som har ført til særlig sterk vekst i Oslo-området <strong>og</strong><br />
Stavangerregionen, men <strong>og</strong>så næringsstrukturen i fylket har bidratt til å hemme veksten. I 2010 var<br />
riktig nok næringsstrukturen i Telemark positiv med tanke på vekst, men fylket opplevde likevel<br />
nedgang i sysselsettingen, tross betydelig vekst på landsbasis.<br />
Av kommunene i Midt-Telemark har Bø normalt hatt sterkest befolkningsvekst <strong>og</strong> høyere boligpriser<br />
enn i de to øvrige kommunene. Det kan imidlertid se ut som om veksten det siste året i noen grad har<br />
forskjøvet seg over til Sauherad, der både boligpriser <strong>og</strong> skatteinngang har økt mer enn i de to andre<br />
Midt-Telemark-kommunene. Samlet sett er imidlertid vekstpotensialet i denne regionen begrenset. I<br />
noen grad kan dette motvirkes ved at veksten i Grenlandsområdet er noe sterkere, men <strong>og</strong>så her<br />
svakere enn for landet i alt. Med en samlet sett svak vekst i bankens nedslagsområde framover vil<br />
konkurransen fortsatt bli betydelig.<br />
Det er derfor viktig med fortsatt sterk fokus på kostnadseffektiv drift. På tross av en relativt liten<br />
organisasjon med avdelinger på fire ge<strong>og</strong>rafisk forskjellige steder, har banken kunnet holde<br />
kostnadsprosenten på et konkurransedyktig nivå, noe som gir banken et godt fundament for videre<br />
vekst. Som en relativt liten bank er det imidlertid utfordringer knyttet til både markedsmessige<br />
betingelser på innlån, krav til egenkapital <strong>og</strong> ressurser for å etterleve regulatoriske krav på en god<br />
måte. Samfunnet utvikler seg svært raskt, noe som krever høy kompetanse hos våre rådgivere for å<br />
etterleve våre kunders forventninger.<br />
Profilkampanjene <strong>og</strong> innføringen av nye kundepr<strong>og</strong>rammer tydeliggjør bankens posisjon som en<br />
profesjonell aktør med fokus på fremtiden. Banken har lav markeds- <strong>og</strong> likviditetsrisiko, <strong>og</strong> har en høy<br />
soliditet. Disse elementene gjør at banken har et solid fotfeste for å møte utfordringer som måtte<br />
komme. <strong>Holla</strong> <strong>og</strong> <strong>Lunde</strong> <strong>Sparebank</strong> vil møte utfordringene med organisasjonsmessige tilpasninger i<br />
tråd med hva kunder <strong>og</strong> marked forventer. Styret ønsker samtidig å ha et aktivt forhold til<br />
bankstrukturen <strong>og</strong> endringer i denne. I slike spørsmål vil styret ha som overordnet mål å betjene våre<br />
lokalområder på en best mulig måte <strong>og</strong> sikre verdier for vårt lokalsamfunn, våre kunder <strong>og</strong><br />
samarbeidspartnere.<br />
8
Ulefoss, 31. desember 2010<br />
11. februar 2011<br />
I styret for <strong>Holla</strong> <strong>og</strong> <strong>Lunde</strong> <strong>Sparebank</strong><br />
______________________ ______________________ ______________________<br />
Per Richard Johansen Knut Helkås Dahl Ingrid E. Kaasa<br />
Styreleder<br />
______________________<br />
Egil Stokken<br />
______________________<br />
Christine C. Olsen<br />
______________________<br />
Roar Snippen<br />
Banksjef<br />
9
RESULTATREGNSKAP (i tusen kroner) Noter 2010 2009<br />
Renter <strong>og</strong> lignende inntekter av utlån til <strong>og</strong> fordringer på kredittinstitusjoner 6.297 3.489<br />
Renter <strong>og</strong> lign. innt.av utlån til <strong>og</strong> fordr. på kunder 161.196 178.083<br />
Renter <strong>og</strong> lignende inntekter av sertifikater <strong>og</strong> obligasjoner 9.703 12.579<br />
Andre renteinntekter <strong>og</strong> lignende inntekter - -<br />
Sum renteinntekter <strong>og</strong> lignende inntekter 177.196 194.151<br />
Renter <strong>og</strong> lignende kostnader på gjeld til kredittinst. 10.600 12.656<br />
Renter <strong>og</strong> lignende kostnader på innskudd fra <strong>og</strong> gjeld til kunder 47.502 55.966<br />
Renter <strong>og</strong> lignende kostnader på utstedte verdipapirer 41.243 41.493<br />
Renter <strong>og</strong> lignende kostnader på ansvarlig lånekapital 22 5.085 2.337<br />
Andre rentekostnader <strong>og</strong> lignende kostnader 2 2.100 1.683<br />
Sum rentekostnader <strong>og</strong> lignende kostnader 106.530 114.135<br />
Netto rente <strong>og</strong> kredittprovisjonsinntekter 70.666 80.017<br />
Inntekter av aksjer, andeler <strong>og</strong> verdipapirer med variabel avkastning 2.138 11<br />
Inntekter av eierinteresser i tilknyttede selskaper 26 -<br />
Sum utbytte <strong>og</strong> andre innt. av verdip. med var. Avkastning 2.164 11<br />
Garantiprovisjoner 512 679<br />
Andre gebyr <strong>og</strong> provisjonsinntekter 18.850 15.644<br />
Sum provisjonsinntekter <strong>og</strong> inntekter fra banktjenester 3 19.362 16.323<br />
Andre gebyr <strong>og</strong> provisjonskostnader 4.812 4.785<br />
Sum provisjonskostnader <strong>og</strong> kostnader ved banktjenester 4 4.812 4.785<br />
Netto verdiendring <strong>og</strong> gevinst/tap på sertifikater, obligasjoner <strong>og</strong> andre rentebærende vp -303 932<br />
Netto verdiendring <strong>og</strong> gevinst/tap på aksjer <strong>og</strong> andre verdipapirer med variabel avkastning 4.682 5.484<br />
Netto verdiendring <strong>og</strong> gev/tap på valuta <strong>og</strong> finansielle drivater 316 219<br />
Sum netto verdiendring <strong>og</strong> gev/tap på valuta <strong>og</strong> verdipapirer som er omløpsmidler 5 4.694 6.635<br />
Driftsinntekter faste eiendommer 211 202<br />
Andre driftsinntekter 41 1.024<br />
Sum andre driftsinntekter 252 1.226<br />
Lønn 21.944 21.491<br />
Pensjoner 6 -601 526<br />
Sosiale kostnader 3.315 3.262<br />
Administrasjonskostnader 14.131 15.513<br />
Sum lønn <strong>og</strong> generelle administrasjonskostnader 7, 8 38.790 40.793<br />
Ordinære avskrivninger 1.555 1.242<br />
Sum avskr. m.v. av varige driftsmidler <strong>og</strong> immaterielle eiendeler 9 1.555 1.242<br />
Driftskostnader faste eiendommer 2.140 2.179<br />
Andre driftskostnader 8.872 7.440<br />
Sum andre driftskostnader 10 11.012 9.618<br />
Tap på utlån 16.665 40.387<br />
Tap på garantier m.v. 20<br />
Sum tap på utlån, garantier m.v. 12 16.686 40.387<br />
Nedskriving/reversering av nedskrivning -987 -<br />
Gevinst/tap 2.048 -<br />
Sum nedskr./reversering av nedskrivning <strong>og</strong> gev./tap på verdip. som er anl.m. 1.060 -<br />
Resultat av ordinær drift før skatt 25.343 7.387<br />
Skatt på ordinært resultat 11 -6.460 -2.780<br />
Resultat for regnskapsåret 18.883 4.607<br />
Overført til/fra sparebankens fond 18.183 4.157<br />
Avsetning til gaver 600 450<br />
Overført til gavefond 100 -<br />
Sum overføringer <strong>og</strong> disponeringer 24 18.883 4.607<br />
10
EIENDELER (i tusen kroner) Noter 2010 2009<br />
Kontanter <strong>og</strong> fordringer på sentralbanker 15 252.170 239.051<br />
Utlån til <strong>og</strong> fordringer på kredittinstitusjoner uten avtalt løpetid eller oppsigelsesfrist 7.716 25.742<br />
Utlån til <strong>og</strong> fordringer på kredittinstitusjoner med avtalt løpetid eller oppsigelsesfrist - 5.216<br />
Sum netto utlån <strong>og</strong> fordringer på kredittinstitusjoner 7.716 30.957<br />
Kasse-/drifts- <strong>og</strong> brukskreditter 159.147 134.368<br />
Byggelån 34.518 61.030<br />
Nedbetalingslån 3.031.956 3.178.057<br />
Sum utlån <strong>og</strong> fordringer på kunder, før nedskrivninger 12, 13 3.225.621 3.373.455<br />
Individuelle nedskrivninger på utlån 12 -32.120 -61.741<br />
Nedskrivninger på grupper av utlån 12 -16.214 -16.381<br />
Sum netto utlån <strong>og</strong> fordringer på kunder 3.177.287 3.295.333<br />
Overtatte eiendeler 16 10.400 0<br />
Sertifikater <strong>og</strong> obligasjoner utstedt av det offentlige 2.002 13.008<br />
Sertifikater <strong>og</strong> obligasjoner utstedt av andre 313.227 292.371<br />
Sum sertifikater <strong>og</strong> obligasjoner 17 315.229 305.379<br />
Aksjer, andeler <strong>og</strong> egenkapitalbevis 217.883 190.559<br />
Andeler i ansvarlige selskaper, kommandittselskaper m v -<br />
Sum aksjer, andeler <strong>og</strong> andre verdipapirer med variabel avkastning 18 217.883 190.559<br />
Eierinteresser i andre tilknyttede selskaper 1.066 1.205<br />
Sum eierinteresser i tilknyttede selskaper 19 1.066 1.205<br />
Eierinteresser i andre konsernselskaper 869 434<br />
Sum eierinteresser i konsernselskaper 19 869 434<br />
Goodwill -<br />
Utsatt skattefordel 11 -<br />
Andre immaterielle eiendeler -<br />
Sum immaterielle eiendeler - -<br />
Maskiner, inventar <strong>og</strong> transportmidler 1.322 1.295<br />
Bygninger <strong>og</strong> andre faste eiendommer 16.796 17.413<br />
Sum varige driftsmidler 9 18.118 18.708<br />
Andre eiendeler 671 11.359<br />
Sum andre eiendeler 671 11.359<br />
Opptjente ikke mottatte inntekter 7.929 6.541<br />
Overfinansiering av pensjonsforpliktelser 6 7.463 6.152<br />
Andre forskuddsbetalte ikke påløpte kostnader - 197<br />
Sum forskuddsbetalte ikke påløpte kostnader <strong>og</strong> opptjente ikke mottatte inntekter 15.392 12.890<br />
SUM EIENDELER 4.016.803 4.105.875<br />
11
Gjeld <strong>og</strong> Egenkapital (i tusen kroner) Noter 2010 2009<br />
Lån <strong>og</strong> innskudd fra kredittinstitusjoner uten avtalt løpetid eller oppsigelsesfrist 510 296<br />
Lån <strong>og</strong> innskudd fra kredittinstitusjoner med avtalt løpetid eller oppsigelsesfrist 275.000 392.223<br />
Sum gjeld til kredittinstitusjoner 20 275.510 392.519<br />
Innskudd fra <strong>og</strong> gjeld til kunder uten avtalt løpetid 1.989.002 1.989.622<br />
Innskudd fra <strong>og</strong> gjeld til kunder med avtalt løpetid 100.846 92.740<br />
Sum innskudd fra <strong>og</strong> gjeld til kunder 21 2.089.848 2.082.362<br />
Sertifikater <strong>og</strong> andre kortsiktige låneopptak<br />
Obligasjonsgjeld 1.222.184 1.215.403<br />
- Egne ikke-amortiserte obligasjoner -11.000<br />
Sum gjeld stiftet ved utstedelse av verdipapirer 22 1.211.184 1.215.403<br />
Annen gjeld 11.103 5.789<br />
Sum annen gjeld 23 11.103 5.789<br />
Påløpte kostnader <strong>og</strong> mottatte ikke opptjente inntekter 14.589 12.288<br />
Pensjonsforpliktelser 6 119 3.096<br />
Utsatt skatt 11 1.865 347<br />
Individuelle avsetninger på garantiansvar 12 20 -<br />
Andre avsetninger for påløpte kostnader <strong>og</strong> forpliktelser 600 450<br />
Sum avsetninger for påløpte kostnader <strong>og</strong> forpliktelser 2.604 3.893<br />
Evigvarende ansvarlig lånekapital/fondsobligasjonslån 41.000 41.000<br />
Annen ansvarlig lånekapital 60.000 59.940<br />
Sum ansvarlig lånekapital 22 101.000 100.940<br />
SUM GJELD 3.705.837 3.813.193<br />
<strong>Sparebank</strong>ens fond 310.229 292.047<br />
Gavefond 736 636<br />
Sum opptjent egenkapital 24 310.966 292.683<br />
SUM EGENKAPITAL 310.966 292.683<br />
SUM GJELD OG EGENKAPITAL 4.016.803 4.105.875<br />
Poster utenom balansen<br />
Garantiansvar 14 135.782 108.533<br />
Pantstillelser Norges Bank 27 257.100 375.003<br />
12
NOTER TIL ÅRSREGNSKAPET FOR 2010<br />
Regnskapsprinsipper side 14<br />
Note 1 Finansiell risiko side 18<br />
Note 2 Avgift <strong>og</strong> garanti til bankenes sikringsfond side 20<br />
Note 3 Spesifikasjon av provisjonsinntekter <strong>og</strong> inntekter fra banktjenester side 21<br />
Note 4 Spesifikasjon av gebyr- <strong>og</strong> andre provisjonskostnader mv side 21<br />
Note 5 Spesifikasjon av netto verdiendring <strong>og</strong> gevinst/-tap på valuta <strong>og</strong> side 21<br />
verdipapirer som er omløpsmidler<br />
Note 6 Pensjon side 22<br />
Note 7 Spesifikasjon av lønn <strong>og</strong> generelle administrasjonskostnader side 24<br />
Note 8 Ytelser <strong>og</strong> lån til ledende ansatte mv (beløp i hele kroner) side 24<br />
Note 9 Varige driftsmidler <strong>og</strong> immaterielle eiendeler side 25<br />
Note 10 Spesifikasjon av andre driftskostnader side 25<br />
Note 11 Skattekostnad side 26<br />
Note 12 Tap på utlån, garantier mv side 26<br />
Note 13 Fordeling av utlån <strong>og</strong> fordringer på kunder på ge<strong>og</strong>rafiske områder side 30<br />
Note 14 Garantiansvar side 30<br />
Note 15 Kontanter <strong>og</strong> fordringer på sentralbanker side 31<br />
Note 16 Overtatte eiendeler side 31<br />
Note 17 Sertifikater, obligasjoner <strong>og</strong> andre rentebærende verdipapirer side 31<br />
Note 18 Aksjer, egenkapitalbevis <strong>og</strong> andre verdipapirer side 32<br />
Note 19 Eierinteresser i datterselskaper <strong>og</strong> tilknyttede selskaper side 34<br />
Note 20 Gjeld til kredittinstitusjoner <strong>og</strong> innskudd fra <strong>og</strong> gjeld til kunder side 34<br />
Note 21 Fordeling av innskudd fra kunder på sektorer, næringer <strong>og</strong> side 35<br />
ge<strong>og</strong>rafiske områder<br />
Note 22 Gjeld stiftet ved utstedelse av verdipapirer side 35<br />
Note 23 Spesifikasjon av annen gjeld side 36<br />
Note 24 Egenkapital side 36<br />
Note 25 Ansvarlig kapital <strong>og</strong> kapitaldekning side 36<br />
Note 26 Restløpetid på eiendeler <strong>og</strong> gjeld/egenkapital side 37<br />
Note 27 Tidspunkt fram til avtalt/sannsynlig endring av rentebetingelser side 38<br />
Note 28 Ikke balanseførte poster side 38<br />
13
REGNSKAPSPRINSIPPER<br />
GENERELT<br />
Bankens årsregnskap for 2010 er utarbeidet i samsvar med regnskapsloven av 1998, forskrift om<br />
årsregnskap for banker samt god regnskapsskikk. Under enkelte noter er det inntatt ytterligere forklaring<br />
<strong>og</strong> henvisning til poster i resultatregnskap <strong>og</strong> balanse. Alle beløp i resultatregnskap, balanse <strong>og</strong> noter er<br />
i hele tusen kroner dersom ikke annet er oppgitt.<br />
Utarbeidelse av konsernregnskap<br />
<strong>Holla</strong> <strong>og</strong> <strong>Lunde</strong> <strong>Sparebank</strong> eier 100 % av aksjekapitalen i Skien Eiendomsmegling AS. Det er ikke<br />
utarbeidet konsernregnskap. Unnlatt konsolidering av Skien Eiendomsmegling AS begrunnes med at<br />
unnlatelsen ikke har betydning for å bedømme konsernets stilling <strong>og</strong> resultat. Se note 18.<br />
Bruk av estimater<br />
Ledelsen har brukt estimater <strong>og</strong> forutsetninger som har påvirket resultatregnskapet <strong>og</strong> verdsettelse av<br />
eiendeler <strong>og</strong> gjeld, samt usikre eiendeler <strong>og</strong> forpliktelser på balansedagen under utarbeidelse av<br />
regnskapet i henhold til god regnskapsskikk.<br />
Periodisering av renter, provisjoner <strong>og</strong> gebyrer<br />
Renter, provisjoner <strong>og</strong> gebyrer føres i resultatregnskapet etter hvert som disse blir opptjent som<br />
inntekter eller påløper som kostnader. Foretatte beregninger viser at etableringsgebyrer ikke overstiger<br />
kostnadene som oppstår ved etablering av det enkelte utlån. De periodiseres derfor ikke over lånets<br />
løpetid.<br />
Inntektsføring/kostnadsføring<br />
Forskuddsbetalte inntekter ved slutten av året blir periodisert <strong>og</strong> ført som gjeld i balansen. Opptjente,<br />
ikke betalte inntekter ved slutten av året blir inntektsført <strong>og</strong> ført som eiendel i balansen. På<br />
engasjementer der det blir gjort nedskrivninger for tap, blir renteinntekter resultatført ved anvendelse av<br />
effektiv rentemetode. Aksjeutbytte blir inntektsført i det året de blir utbetalt. Realisert kursgevinst/-tap<br />
resultatføres ifølge FIFU-prinsippet. Det vil si at den enkelte handel for vedkommende verdipapir<br />
reskontroføres <strong>og</strong> resultatføres separat. Kjøp <strong>og</strong> salg av verdipapirer blir bokført på oppgjørstidspunktet.<br />
UTLÅN – BESKRIVELSER OG DEFINISJONER<br />
Vurdering av utlån<br />
Bankens behandling av låneengasjement behandles med utgangspunkt i Kredittilsynets forskrift av<br />
2.12.2005 om regnskapsmessig behandling av lån <strong>og</strong> garantier (Utlånsforskriften). Bankens utlån er<br />
vurdert til virkelig verdi på utbetalingstidspunktet. I etterfølgende perioder vurderes utlån til amortisert<br />
kost ved anvendelse av effektiv rentemetode. Amortisert kost er anskaffelseskost med fradrag for betalt<br />
avdrag på hovedstol samt eventuelle nedskrivninger for verdifall. Gebyr ved etablering av lån overstiger<br />
ikke kostnadene <strong>og</strong> inntektsføres løpende. Utlån vurdert til amortisert kost vil derfor være tilnærmet lik<br />
pålydende av lånene. Boliglån overført til <strong>og</strong> formidlet til Terra Boligkreditt AS (TBK) er ikke balanseført.<br />
Den vesentlige risiko er vurdert å være overført til TBK, <strong>og</strong> er derfor fraregnet.<br />
Behandling av engasjementer som ikke er misligholdt<br />
Banken foretar minimum kvartalsvis vurdering av utlåns- <strong>og</strong> garantiporteføljen for både nærings- <strong>og</strong><br />
personkunder. For engasjement er det verdien av bankens sikkerhet, låntakers betalingsevne etc. som<br />
vurderes. Dersom gjennomgangen viser at tap kan påregnes, bokføres tapet i bankens regnskap som<br />
individuell nedskrivning.<br />
Behandling av misligholdte engasjementer<br />
Et lån anses som misligholdt når låntaker ikke har betalt forfalte terminer, overtrekk <strong>og</strong>/eller forfalte<br />
rammekreditter innen 90 dager etter forfall. Ved mislighold vurderes kundens samlede engasjement.<br />
Låntakers tilbakebetalingsevne <strong>og</strong> sikkerheter avgjør om et tap må påregnes. Sikkerheten vurderes til<br />
antatt laveste realisasjonsverdi på beregningstidspunktet, med fradrag fro salgskostnader. Dersom det<br />
foreligger objektive bevis på verdifall på bankens fordringer, føres dette som individuelle nedskrivninger.<br />
14
Behandling av konstaterte tap<br />
Ved mislighold over 90 dager, inntrådt konkurs, avvikling eller akkord, blir engasjementet vurdert med<br />
hensyn til sikkerhet <strong>og</strong> betalingsevne for å få oversikt over bankens risiko for tap. Det benyttes en<br />
forenkelt modell for beregning av individuelle nedskrivninger på engasjement. Ved objektive bevis på<br />
verdifall på engasjementet, behandles engasjementet først som individuell nedskrivning. Engasjementet<br />
regnes som endelig tapt når konkurs eller akkord er stadfestet, tvangspant ikke har ført fram eller som<br />
følge av rettskraftig dom eller inngått avtale. Beregnet verdifall på engasjementet føres da som<br />
konstatert tap <strong>og</strong> eventuelle individuelle nedskrivninger føres til inntekt. Endelig konstaterte tap fjernes<br />
fra bankens låneportefølje <strong>og</strong> fra individuelle nedskrivninger etter at alle sikkerheter er realisert <strong>og</strong> det er<br />
konstatert at kunden ikke er søkegod.<br />
Reversering av tidligere tapsavsatte engasjementer<br />
Reversering av tidligere tapsavsatte engasjementer skal skje i den utstrekning tapet er redusert <strong>og</strong><br />
objektiv kan knyttes til en hendelse inntruffet etter nedskivningstidspunktet.<br />
Behandling av nedskrivninger på grupper av utlån<br />
Nedskrivning på grupper av utlån er basert på en sammenligning av historiske tap innenfor henholdsvis<br />
privat <strong>og</strong> næring, korrigert for portefølje der det allerede er foretatt individuelle nedskrivninger.<br />
Konstaterte tap de siste 5 år, inkludert 2010, er lagt til grunn for beregningen.<br />
Behandling av individuelle nedskrivninger på utlån<br />
Vurdering av om det foreligger objektive bevis for verdifall skal foretas enkeltvis av alle utlån som anses<br />
som vesentlige. Utlån som er vurdert individuelt for nedskrivning <strong>og</strong> hvor nedskrivning er gjennomført<br />
skal ikke medtas i gruppevurdering av utlån. Banken fordeler sin utlån på PM-lån til personmarkedet <strong>og</strong><br />
BM-lån til bedriftsmarkedet.<br />
Rapportering av misligholdte låneengasjement<br />
Rapporten av misligholdte lån skal ifølge myndighetenes krav rapporteres slik:<br />
Hvis kunde har ett eller flere misligholdte lån eller overtrekk på innskuddskonto, rapporteres kundens<br />
hele låneengasjement.<br />
OVERTATTE EIENDELER<br />
Overtatte eiendeler beholdes inntil verdien kan realiseres ved salg.<br />
FINANSIELLE INSTRUMENTER<br />
Finansielle derivater<br />
Banken benytter finansielle derivater for å kunne sikre eksponeringen mot renterisiko som oppstår<br />
gjennom bankens virksomhet. Slike avtaler omfatter rentebytteavtaler <strong>og</strong> aksjeindeksopsjoner,<br />
valutabytteavtaler, kombinerte rente- <strong>og</strong> valutabytteavtaler <strong>og</strong> kombinerte rente- <strong>og</strong><br />
aksjeindeksbytteavtaler. Bankens finansielle derivater er definert som sikringsforretninger <strong>og</strong> effekten av<br />
disse blir vurdert i sammenheng med den sikrede post. Banken benytter ikke slike forretninger til<br />
spekulativ handel, men bare som del av bankens sikringsstrategi. Alle bankens derivatavtaler dekker<br />
<strong>og</strong>så kravene til regnskapsmessig sikring. Siden alle finansielle derivater er klassifisert som<br />
sikringskontrakter, er de bokført til verdien ved inngåelsen, dvs. virkelig verdi lik null. Virkelig verdi på<br />
rapporteringstidspunktet er basert på verdianslag innhentet fra meglere <strong>og</strong> motparter. Virkelig verdi<br />
tilsvarer prisen en vil betale eller motta i markedet ved terminering av en kontrakt. Virkelig verdi av<br />
finansielle derivater benyttes kun til informasjon i note, se note 28.<br />
Renteinstrumenter utenfor balansen<br />
Resultatet av sikringsforretninger blir bokført parallelt med resultatet av den underliggende<br />
balanseposten som forretningen er inngått for. Inntekter <strong>og</strong> kostnader fra disse avtalene resultatføres<br />
netto. Se note 28.<br />
Verdipapirer<br />
Verdipapirbeholdningen spesifiseres <strong>og</strong> verdivurderes ved utløpet av hver regnskapsperiode<br />
(månedlig). Omløpsporteføljen (herunder handelsportefølje <strong>og</strong> ikke handelsportefølje) <strong>og</strong><br />
anleggsportefølje verdivurderes etter forskjellige regler <strong>og</strong> hver for seg. Se note 17 <strong>og</strong> 18<br />
15
Obligasjoner <strong>og</strong> sertifikater<br />
Banken har obligasjoner definert som andre omløpsmidler. Andre omløpsmidler er vurdert til den<br />
laveste verdi av anskaffelseskostnad <strong>og</strong> virkelig verdi. Obligasjonsbeholdningen er sammensatt i<br />
henhold til krav til avkastning <strong>og</strong> risiko <strong>og</strong> er en del av bankens likviditetsbuffer. Forvaltningen av<br />
obligasjonsporteføljen er satt ut til en profesjonell aktør, <strong>og</strong> forvalteren står <strong>og</strong>så for fastsettelsen av<br />
virkelig verdi for enkelte obligasjonene <strong>og</strong> sertifikatene. Det benyttes priser notert i markedet. Når<br />
noterte priser ikke foreligger beregnes virkelig verdi i prisingsmodell utarbeidet av Fondsmeglernes<br />
forening. Se note 17<br />
Aksjer <strong>og</strong> grunnfondsbevis<br />
Aksjer <strong>og</strong> grunnfondsbevis er klassifisert som omløps- eller anleggsmidler. Omløpsmidler vurderes til<br />
den laveste verdi av anskaffelseskost <strong>og</strong> virkelig verdi. Grunnlag for virkelig verdi for børsnoterte aksjer<br />
som er omløpsmidler, er børskurs på måletidspunktet. Andeler i eiendomsfond som ikke er børsnotert,<br />
verdsettes til verdijustert egenkapital. Andeler i verdipapirfond som ikke er børsnotert, er priser notert på<br />
andre markedsplasser. Grunnlag for virkelig verdi for andre ikke børsnoterte aksjer som er<br />
anleggsmidler eller omløpsmidler, er anskaffelseskost. Dersom virkelig verdi av aksjene klassifisert<br />
som anleggsmidler faller under anskaffelseskostnad, <strong>og</strong> verdifallet er vurdert ikke å være av<br />
forbigående karakter, nedskrives aksjene. Nedskrivningen reverseres i den utstrekning grunnlaget for<br />
nedskrivningen ikke lenger er til stede. Se note 18<br />
Investeringer i datterselskap<br />
Investeringer i datterselskap vurderes etter kostmetoden. Kostmetoden medfører at aksjen<br />
balanseføres til kostpris. Utbytte fra datterselskap inntektsføres på det tidspunktet utbyttet er opptjent.<br />
VARIGE DRIFTSMIDLER OG IMMATERIELLE EIENDELER<br />
Varige driftsmidler<br />
Varige driftsmidler vurderes i balansen til anskaffelseskostnad, fratrukket ordinære bedriftsøkonomiske<br />
avskrivninger <strong>og</strong> eventuelle nedskrivinger. Nedskrivninger foretas i den utstrekning gjenvinnbart beløp<br />
er lavere enn balanseført verdi. Det nedskrives til gjenvinnbart beløp. Sistnevnte er høyeste av<br />
salgsverdi <strong>og</strong> bruksverdi. Ordinære avskrivninger beregnes på grunnlag av eiendelens antatte<br />
økonomiske levetid <strong>og</strong> eventuell restverdi.<br />
Følgende lineære avskrivningssatser legges til grunn:<br />
Tomter 0,0 %<br />
Forretningsbygg (Bankbygg) 2,0-5,0 %<br />
Inventar <strong>og</strong> transportmidler 25-33 %<br />
Kontormaskiner <strong>og</strong> EDB-utstyr 33,0 %<br />
PENSJONSFORPLIKTELSER OG PENSJONSKOSTNADER<br />
Banken har en kollektiv pensjonsordning for sine ansatte. Den ytelsesbaserte pensjonsordningen er fra<br />
01.01.2009 lukket <strong>og</strong> banken har gått over til innskuddsbasert pensjonsforsikring for nyansatte etter<br />
samme dato. Se note 7. <strong>Holla</strong> <strong>og</strong> <strong>Lunde</strong> <strong>Sparebank</strong> følger Norsk Regnskapsstandard for<br />
pensjonskostnader. Pensjonskostnadene er gjenstand for årlig aktuarberegning. Pensjonskostnadene<br />
blir bokført under personalkostnader i resultatregnskapet. Differanse mellom beregnet påløpt forpliktelse<br />
<strong>og</strong> verdien av pensjonsmidlene, korrigert for avvik i estimater <strong>og</strong> effekt av endrede forutsetninger, føres i<br />
balansen enten som langsiktig gjeld (hvis negativ) eller som anleggsmiddel (hvis positiv).<br />
Forutsetningene som blir lagt til grunn for utregning av pensjonsforpliktelser, blir revurdert årlig i forkant<br />
av årlig aktuarberegning. Enkelte parametere er endret fra 2009 til 2010. Differanse mellom<br />
forpliktelsene ved begynnelse <strong>og</strong> slutt av et regnskapsår, føres i resultatregnskapet.<br />
Selskapets ansatt har tidligere inngått i AFP ordningen for bank <strong>og</strong> finansnæringen. I forbindelse med<br />
omleggelse av AFP ordningen er selskapets ansatte nå overført til ny felles AFP ordning.<br />
Ny AFP ordning anses som en ytelsesbasert flerforetaksordning. Forpliktelse knyttet til ytelsesbaserte<br />
flerforetaksordninger beregnes <strong>og</strong> avsettes i regnskapet, i den utstrekning administrator av ordningen er<br />
i stand til å foreta en beregning av selskapets andel av forpliktelsen i ordningen. Dersom administrator<br />
ikke er i stand til å foreta beregninger av forholdsmessig andel behandles flerforetaksordningen som en<br />
innskuddsbasert ordning, med løpende kostnadsføring av betalt premie. For nærmere beskrivelse av<br />
effekten av endret AFP ordning se omtale i Note 6<br />
16
SKATT<br />
Skatter kostnadsføres når de påløper <strong>og</strong> er knyttet til det regnskapsmessige resultat før skatt. Netto<br />
utsatt skattefordel er beregnet med 28 % på grunnlag av midlertidige forskjeller som eksisterer mellom<br />
regnskapsmessige <strong>og</strong> skattemessige verdier. Skatteøkende <strong>og</strong> skattereduserende midlertidige<br />
forskjeller, som reverserer eller kan reversere i samme periode, er utlignet <strong>og</strong> nettoført. Årets<br />
skattekostnad omfatter betalbar skatt for inntektsåret <strong>og</strong> endringer i utsatt skatt <strong>og</strong> utsatt skattefordel.<br />
Eventuelle endringer i utsatt skatt <strong>og</strong> utsatt skattefordel vises som årets skattekostnad i<br />
resultatregnskapet sammen med betalbar skatt for inntektsåret. Utsatt skatt beregnes på bakgrunn av<br />
forskjeller mellom rapporterte skattemessige <strong>og</strong> regnskapsmessige resultater som vil utlignes i<br />
fremtiden.<br />
OMREGNINGSREGLER FOR VALUTA<br />
Pengeposter i utenlandsk valuta er vurdert til kursen pr 31.12.<br />
LANGSIKTIG GJELD<br />
Obligasjonsgjeld blir oppført til opptakskost. Opptakskost er pålydende med tillegg av overkurs eller<br />
fradrag for underkurs. Over-/underkursen inntektsføres eller kostnadsføres lineært som en justering til<br />
løpende renter over lånets løpetid.<br />
KONTANTSTRØMOPPSTILLING<br />
Kontantstrømmer fra operasjonell drift av banken er definert som løpende renter fra utlåns- <strong>og</strong><br />
innskuddsvirksomheten mot kunder, netto inn- <strong>og</strong> utbetalinger fra utlåns- <strong>og</strong> innskuddsvirksomheten,<br />
samt utbetalinger generert fra omkostninger knyttet til bankens ordinære virksomhet.<br />
Investeringsaktiviteter er definert som kontantstrømmer fra verdipapirtransaksjoner. I tillegg medtas<br />
kontantstrømmer knyttet til investeringer i driftsmidler <strong>og</strong> eiendommer. Finansieringsaktiviteter (funding)<br />
inneholder kontantstrømmer fra opptak <strong>og</strong> nedbetaling av obligasjonsgjeld <strong>og</strong> markedsinnlån.<br />
17
NOTE 1 FINANSIELL RISIKO<br />
<strong>Holla</strong> <strong>og</strong> <strong>Lunde</strong> <strong>Sparebank</strong> sitt rammeverk for risikostyring <strong>og</strong> kontroll definerer risikovilje <strong>og</strong> prinsipper<br />
for styring av risiko <strong>og</strong> kapital som bygger på Basel II regelverket. Banken er pålagt<br />
risik<strong>og</strong>jennomgang i henhold til kapitalkravsforskriften <strong>og</strong> internkontrollforskriften. Bankens resultatmål<br />
er en konkurransedyktig egenkapitalavkastning <strong>og</strong> resultatvekst. Risikostyringen skal bidra til at dette<br />
målet oppnås, både ved at forretningsmessige muligheter utnyttes, <strong>og</strong> at potensielt negative<br />
resultatutslag begrenses.<br />
Det er utviklet rutiner <strong>og</strong> instrukser i forbindelse med risik<strong>og</strong>jennomgangen som skal sikre at<br />
risikofaktorene håndteres på en tilfredsstillende måte. Det overvåkes periodisk at risikohåndteringen<br />
etterleves <strong>og</strong> fungerer som forutsatt.<br />
Banken er utsatt for følgende risikoområder:<br />
• Kredittrisiko (bankens utlån)<br />
• Likviditetsrisiko (bankens innlån)<br />
• Markedsrisiko (bankens verdipapirer)<br />
• Operasjonell risiko (bankens drift)<br />
• Strategisk risiko (bankens konkurransesituasjon)<br />
Kredittrisiko<br />
Kredittrisiko er risiko for tap som skyldes at kunder/motparter ikke oppfyller sine betalingsforpliktelser<br />
overfor banken. Kredittrisiko vedrører alle fordringer på kunder/motparter, utlån, kreditter, garantier,<br />
uoppgjorte handler, ubenyttede kreditter, samt motpartsrisiko som oppstår gjennom derivater.<br />
Kredittrisiko avhenger av blant annet fordringens størrelse, tid for forfall, sannsynlighet for mislighold<br />
<strong>og</strong> eventuelle sikkerheters verdi. Kredittap kan <strong>og</strong>så oppstå som følge av operasjonelle feil.<br />
Kredittrisiko er bankens vesentligste risiko <strong>og</strong> består hovedsakelig av utlån.<br />
Som sikkerhet for bankens utlånsportefølje benyttes i hovedsak:<br />
- pant i fast eiendom<br />
- registrerbart løsøre, landbruksløsøre <strong>og</strong> driftstilbehør<br />
- fordringer <strong>og</strong> varelager<br />
Generelt kreves sikkerhet for alle typer lån, med unntak av lønnskontokreditt.<br />
Kredittrisiko styres gjennom bankens kredittstrategi. Det er utarbeidet kreditthåndbøker for policy <strong>og</strong><br />
for rutiner, både for PM <strong>og</strong> BM. Videre foreligger det administrativ fullmaktsstruktur for styring av<br />
kredittrisiko, herunder klargjøring av krav til dokumentasjon <strong>og</strong> betjeningsevne for kunder som<br />
innvilges kreditt, samt krav til sikkerhet i engasjementene. Risiko i porteføljen blir kontinuerlig<br />
overvåket for å avdekke sannsynlighets for mislighold <strong>og</strong> for å kalkulere tap dersom mislighold<br />
inntreffer. Banken foretar risikoklassifisering av alle engasjementer som en integrert del av bankens<br />
kredittvurdering <strong>og</strong> saksgangsprosess. Banken har definert 5 risikoklasser, A-E, A <strong>og</strong> B = lavrisiko, C<br />
<strong>og</strong> D = moderat risiko <strong>og</strong> klasse E – høy risiko. Ved vurdering av risiko innenfor bankens<br />
engasjementer vektlegges følgende tre hovedkomponenter; Økonomi, sikkerhet <strong>og</strong> andre faktorer. For<br />
både PM <strong>og</strong> BM vektlegges mest økonomi <strong>og</strong> sikkerhet <strong>og</strong> slik at økonomi teller noe mer enn<br />
sikkerhet. Det vektlegges videre andre faktorer så som personlige forhold, betalingsvilje <strong>og</strong> for<br />
eksterne faktorer, særlig for BM, som marked, produkter <strong>og</strong> bransjer.<br />
Bankens kredittrisiko består hovedsakelig av små enkeltrisikoer mot privat- <strong>og</strong> bedriftskundemarkedet.<br />
Etablert risikohåndtering skal sikre at kredittrisiko er i samsvar med bankens risikovilje.<br />
Historisk har det vært størst risiko knyttet til næringslån. Styret er derfor bevisst på å ha en forsvarlig<br />
andel næringslån i utlånsporteføljen, samt at risikoen tilstrebes fordelt både ge<strong>og</strong>rafisk <strong>og</strong> innenfor<br />
ulike næringer. Ved utgangen av 2010 hadde banken en næringsandel på om lag 20 % eks. TBK.<br />
Banken benytter enkle metoder for beregning av risiko, men legger stor vekt på fastsettelse av<br />
risikorammer, jevnlig rapportering av eksponering, beredskapsplaner hvis større tapspotensialer<br />
oppstår <strong>og</strong> ikke minst evne <strong>og</strong> vilje til å iverksette tiltak.<br />
18
Konsentrasjonsrisiko<br />
Banken er som en lokal sparebank naturlig eksponert mot kunder i et mindre ge<strong>og</strong>rafisk område.<br />
Banken er d<strong>og</strong> ikke vesentlig eksponert mot få, store næringskunder, med unntak av 3 større<br />
kundeengasjement (mer enn 10 % av ansvarlig kapital). Banken rapporterer videre store<br />
engasjementer knyttet til eierskap <strong>og</strong> finansiering av Terra Gruppen, innskudd i Norges bank <strong>og</strong> sine<br />
andeler i pengemarkedsfond jfr. note 18.<br />
Markedsrisiko<br />
Markedsrisiko er risikoen for tap <strong>og</strong> gevinst forårsaket av endringer i markedsparametere som rente,<br />
valutakurser, aksje- eller råvarepriser. Markedsrisiko som banken står overfor er hovedsakelig<br />
renterisiko <strong>og</strong> inkluderer potensielle svingninger i verdien av fastrenteinstrumenter eller finansielle<br />
instrumenter knyttet til en markedsbenchmark (NIBOR flytende pengemarkedsrente) som følge av<br />
endringer i markedsrenter, <strong>og</strong> i fremtidige kontantstrømmer for finansielle instrumenter til flytende<br />
rente. Prisrisiko kommer av endringer i markedspriser, enten forårsaket spesifikke faktorer knyttet til et<br />
individuelt finansielt instrument eller utsteder, eller faktorer som påvirker alle instrumenter handlet i et<br />
marked. Dette kan for eksempel omhandle endringer i priser eller volatilitet på aksjer, aksjeindekser<br />
eller råvarer. Rentepapirer, aksjederivater <strong>og</strong> råvarederivater er eksponert for denne risikoen.<br />
Det vesentligste av markedsrisiko relaterer seg til verdipapirmarkedet representert ved egne<br />
verdipapir- beholdninger. Hovedtyngden av bankens portefølje er plassert i likvide obligasjoner med<br />
begrenset risiko for store fall i markedsverdi. Obligasjonsporteføljen er forvaltet av eksterne forvaltere<br />
som har spesialkompetanse innen området. Forvaltningen er underlagt rapporterings- <strong>og</strong><br />
posisjonsrammer fastlagt av styrene i selskapene. Rammene skal begrense risikoen, <strong>og</strong> disse<br />
rammene gjennomgås minst én gang i året.<br />
Ulik rentebinding <strong>og</strong> referanserenter på utlån <strong>og</strong> innlån gir utslag på rentenetto i banken. Renterisiko<br />
reduseres ved at innlån <strong>og</strong> utlån i høy grad tilpasses samme rentebetingelser. I de tilfeller banken har<br />
fastrente utlån benyttes rentebytteavtaler som sikringsinstrumenter med formål å sikre fremtidige<br />
rentevilkår jfr note 26.<br />
Aksjer i tilknyttede selskaper, konsernselskaper <strong>og</strong> strategiske plasseringer er ikke en del av<br />
prisrisikoen på aksjer, men inngår i strategisk risiko <strong>og</strong> eierrisiko.<br />
Bankens markedsrisiko vurderes som lav<br />
Likviditetsrisiko<br />
Likviditetsrisiko er risikoen for at selskapet ikke klarer å innfri sine forpliktelser ved forfall uten at det<br />
oppstår store kostnader i form av dyr refinansiering eller behov for realisering av eiendeler. Bankens<br />
eksponering for likviditetsrisiko er hovedsakelig knyttet til finansiering i kapitalmarkedet <strong>og</strong> tap av<br />
innskudd.<br />
På kort sikt vil likviditetsrisiko være en av bankens største risikofaktorer, slik mange internasjonale<br />
banker opplevde i finanskrisen i 2008. Likviditetsrisiko vil kunne bli påvirket av tilliten til banknæringen<br />
generelt <strong>og</strong> til <strong>Holla</strong> <strong>og</strong> <strong>Lunde</strong> <strong>Sparebank</strong> spesielt. Styret har derfor stort fokus på likviditetsrisiko.<br />
Bankens likviditetsrisiko håndteres gjennom løpende overvåkning i henhold til fastsatte rammer.<br />
Administrasjonen bruker <strong>og</strong>så tid på å informere markedet om bankens finansielle situasjon for å<br />
skape trygghet omkring soliditet. Banken har som mål å ha en tilstrekkelig langsiktig finansiering med<br />
nødvendige reserver. Som et ledd i å redusere likviditetsrisikoen foretas finansiering av sikre boliglån<br />
gjennom Terra Boligkreditt. I tillegg skal <strong>Holla</strong> <strong>og</strong> <strong>Lunde</strong> <strong>Sparebank</strong> videreføre strategien med å tilby<br />
fornuftige <strong>og</strong> konkurransedyktige innskuddsbetingelser.<br />
<strong>Holla</strong> <strong>og</strong> <strong>Lunde</strong> <strong>Sparebank</strong> har 1,587 milliarder kroner i eksterne innlån <strong>og</strong> gjeld til kredittinstitusjoner.<br />
Forfall i 2011 utgjør 205 millioner kroner dsv om lag 13 prosent av den eksterne finansieringen jfr note<br />
25. Banken har videre en trekkfasilitet på 150 millioner kroner som er ubenyttet per 31. desember<br />
2010. Udisponert låneadgang var ved utgangen av 2010 på om lag 40 millioner kroner. Styret er av<br />
den oppfatning at banken har tilfredsstillende likviditet.<br />
Operasjonell risiko<br />
Bankens operasjonelle risiko er risiko for tap som følge av utilstrekkelige eller sviktende prosesser<br />
eller systemer, menneskelige feil eller eksterne hendelser, samt juridisk risiko. Denne type risiko <strong>og</strong><br />
tapskilder ligger i den løpende driften av konsernet. Konsernet har utarbeidet policyer,<br />
rutinebeskrivelser, fullmaktstrukturer, mv, <strong>og</strong> dette, sammen med veldefinerte <strong>og</strong> klare ansvarsforhold,<br />
19
er tiltak som reduserer den operasjonelle risikoen. Det er videre tegnet hensiktsmessige<br />
forsikringsordninger, samt utarbeidet relevante beredskapsplaner for å håndtere krisesituasjoner.<br />
Styret vurderer at bankens operasjonelle risiko har økt i 2010 gjennom ustabil drift på bankens IKT<br />
område.<br />
Strategisk risiko<br />
Risiko for at banken ikke skal "overleve". Den fundamentale risiko for styret <strong>og</strong> toppledelsen. Risiko for<br />
at verdiene av gjeld <strong>og</strong> eiendeler endres på grunn av faktorer i markedet. Dette fordrer en kontinuerlig<br />
vurdering av konkurransesituasjonen, bankens produkter <strong>og</strong> endringer i bankens rammevilkår.<br />
Omdømmerisiko<br />
Omdømmerisiko er risiko for svikt i inntjening <strong>og</strong> kapitaltilgang på grunn av sviktende tillit <strong>og</strong><br />
omdømme i markedet, dvs. hos kunder, motparter, investorer <strong>og</strong> myndigheter. Omdømmerisiko<br />
ønskes lav.<br />
Banken søker å informere investormarkedet jevnlig <strong>og</strong> legger vekt på en aktiv <strong>og</strong> åpen holdning<br />
overfor investorer. I tider med større tap er det på et tidlig tidspunkt gjort rede for situasjonen <strong>og</strong> hva<br />
som gjøres for å møte den. Banken har derfor hatt god tilgang på finansiering <strong>og</strong> innskuddsdekningen<br />
har vært stabil <strong>og</strong>så under finanskrisen. Omdømmerisikoen bedømmes etter gjennomføring av nevnte<br />
tiltak å være lav.<br />
NOTE 2 AVGIFT OG GARANTI TIL BANKENES SIKRINGSFOND<br />
Lov om sikringsordninger for banker <strong>og</strong> offentlig administrasjon mv. av finansinstitusjoner pålegger alle<br />
banker å være medlem av Bankenes sikringsfond.<br />
Fondet plikter å dekke tap inntil kr. 2 mill. som en innskyter har på innskudd i en bank. Med innskudd<br />
menes enhver kreditsaldo i banken i henhold til konto som lyder på navn, samt forpliktelser etter<br />
innskuddsbevis til navngitt pers.<br />
Innbetaling til Bankenes Sikringsfond er beregnet på bakgrunn av et gjennomsnitt av innskudd <strong>og</strong><br />
beregningsgrunnlaget for kapitaldekning ved utløpet av tredje <strong>og</strong> fjerde kvartal i kalenderåret før<br />
innbetalingsåret <strong>og</strong> første <strong>og</strong> andre kvartal i innbetalingsåret. For 2010 må bankene innbetale full avgift<br />
samt stille garanti.<br />
Avgift til bankenes<br />
sikringsfond 2010 2009<br />
Garanti overfor sikringsfondet 1.449 3.471<br />
Avgift til sikringsfondet 2.100 2.169<br />
20
NOTE 3 SPESIFIKASJON AV PROVISJONSINNTEKTER OG INNTEKTER FRA<br />
BANKTJENESTER<br />
|<br />
fra banktjenester 2010 2009<br />
Formidlingsprovisjon 22 55<br />
Garantiprovisjon 513 679<br />
Betalingsformidling 10.331 8.961<br />
Verdipapirforvaltning <strong>og</strong> -omsetning 796 624<br />
Provisjon ved salg av forsikring 4.769 4.197<br />
Andre provisjons- <strong>og</strong> gebyrinntekter 2.931 1.807<br />
Sum provisjonsinntekter <strong>og</strong> inntekter<br />
fra banktjenester 19.362 16.323<br />
NOTE 4 SPESIFIKASJON AV GEBYR- OG ANDRE PROVISJONSKOSTNADER MV<br />
Provisjonskostnader <strong>og</strong> kostnader<br />
ved banktjenester 2010 2009<br />
Transaksjonsavgifter <strong>og</strong> lignende 3.077 3.720<br />
Betalingsformidling, interbankgebyrer 302 1.005<br />
Betalingsformidling, interbankgebyrer 1.433 60<br />
Sum provisjonskostnader<br />
<strong>og</strong> kostnader ved banktjenester 4.812 4.785<br />
NOTE 5 SPESIFIKASJON AV NETTO VERDIENDRING OG GEVINST/-TAP PÅ VALUTA<br />
OG VERDIPAPIRER SOM ER OMLØPSMIDLER<br />
Netto gevinst/-tap på valuta <strong>og</strong> verdipapirer 2010 2009<br />
Kursgevinst ved oms. av aksjer/andeler/egenkapitalbevis 4.764 0<br />
Kurstap ved oms. av aksjer/andeler/egenkapitalbevis -228 0<br />
Kursregulering aksjer/andeler/egenkapitalbevis 146 5.484<br />
Netto gevinst/-tap aksjer/andeler/egenkapitalbevis 4.682 5.484<br />
Kursgevinst ved omsetning av obligasjoner 309 862<br />
Kurstap ved omsetning av obligasjoner -12 -9<br />
Kursregulering obligasjoner -600 79<br />
Netto gevinst/-tap obligasjoner -303 932<br />
Kurstap-/gevinst fra finansielle derivater <strong>og</strong> valuta 316 219<br />
Sum netto gevinst/-tap på valuta <strong>og</strong> verdipapirer 4.695 6.635<br />
21
NOTE 6 PENSJON<br />
A. Kollektiv pensjonsordning (sikret ordning)<br />
Banken har en kollektiv pensjonsordning for sine ansatte i Storebrand Livsforsikring AS. Ordningen<br />
omfatter 49 fast ansatte <strong>og</strong> 8 pensjonister. Den ytelsesbaserte pensjonsordningen er fra 01.01 2009<br />
lukket <strong>og</strong> banken har gått over til innskuddsbasert pensjons forsikring for nyansatte etter samme dato,<br />
<strong>og</strong> for de tidligere ansatte som frivilling ønsker å gå over. Denne ordningen innebærer ingen<br />
forpliktelse for banken utover en andel av lønn hvert år som innbetales. Kostnadsført i 2010 er kr 159.<br />
B. Avtaler om førtidspensjon<br />
a. Særskilte avtaler<br />
Det er inngått egen avtale med banksjefen i tidligere <strong>Lunde</strong> <strong>Sparebank</strong>. Denne avtalen er et tillegg til<br />
den kollektive pensjonsordningen <strong>og</strong> ga ham rett til å fratre sin stilling ved fylte 62 år. Han gjorde i<br />
2006 bruk av denne retten <strong>og</strong> fratrådte da sin stilling. Førtidspensjonen er avtalt til 80 % av<br />
pensjonsgrunnlaget på det tidspunkt pensjonen begynte å løpe <strong>og</strong> med årlig regulering i takt med det<br />
generelle tillegg som ytes bankens øvrige ansatte. Utbetalingen under denne ordningen utgjorde kr<br />
516 i2010, arbeidsgiveravgift kommer i tillegg til beløpet. Avtalen løper fram til ordinær pensjonsalder<br />
ved fylte 67 år i 2011. Til finansiering av denne førtidspensjonen hadde banken inngått en<br />
livrenteavtale som var fullt innbetalt i 2002 <strong>og</strong> er tatt hensyn til ved<br />
Aktuarberegningen, som det er redegjort for nedenfor. Innbetalingen fra livrenteavtalen utgjorde i 2010<br />
til sammen kr 657.<br />
b. Avtalefestet førtidspensjon (AFP) (usikret ordning)Forpliktelser knyttet til bankens avtalefestede<br />
førtidspensjon (AFP) er en usikret ytelse. Reglene åpner for at de som fra fylte 62 år ønsker det, kan<br />
gå av med førtidspensjon ved dette tidspunktet. Banken dekker 100 % av pensjonen ved 62 <strong>og</strong> 63 år,<br />
deretter 60 % fram til 67 år. I beregningen nedenfor er det ved<br />
den fremtidige forpliktelsen forutsatt følgende:<br />
I intervallet 62 – 64 år: uttaksprosent 10 %<br />
I intervallet 64 – 67 år: uttaksprosent 10 %<br />
Innenfor den ordinære AFP-ordning som banken har gjennomført er det 2 personer som per<br />
31.12.2010 ytes pensjon.<br />
Gammel AFP ordning ble i februar vedtatt avviklet <strong>og</strong> det var kun mulig å gå av etter den gamle<br />
ordningen fram til 31.12.2010. Gevinsten ved avviklingen av ordningen er inntektsført i 2010, <strong>og</strong><br />
presentert som en reduksjon av personalkostnader. En gjenværende avsetning gjelder selskapets<br />
egenandel for personer som er førtidspensjonert i den gamle ordningen. Som erstatning for den gamle<br />
AFP-ordningen er det etablert en ny AFP-ordning. Den nye AFP-ordningen er, i motsetning til den<br />
gamle, ikke en førtidspensjonsordning, men en ordning som gir et livslangt tillegg på den ordinære<br />
pensjonen. De ansatte kan velge å ta ut den nye AFP-ordningen fra <strong>og</strong> med fylte 62 år, <strong>og</strong>så ved siden<br />
av å stå i jobb, <strong>og</strong> den gir ytterligere opptjening ved arbeid fram til 67 år. Den nye AFP-ordningen er en<br />
ytelsesbasert flerforetakspensjonsordning, <strong>og</strong> finansieres gjennom premier som fastsettes som en<br />
prosent av lønn. Foreløpig foreligger ingen pålitelig måling <strong>og</strong> allokering av forpliktelse <strong>og</strong> midler i<br />
ordningen. Regnskapsmessig blir ordningen behandlet som en innskuddsbasert pensjonsordning hvor<br />
premiebetalinger kostnadsføres løpende, <strong>og</strong> ingen avsetninger foretas i regnskapet. Det er ikke<br />
fondsoppbygging i ordningen <strong>og</strong> det forventes at premienivået vil øke for de kommende årene.<br />
c. Beregninger<br />
Ved verdsettelsen av pensjonsmidlene er det benyttet estimert verdi ved regnskapsavslutningen.<br />
Denne estimerte verdi korrigeres hvert år i samsvar med oppgave fra forsikringsselskapet over<br />
pensjonsmidlenes flytteverdi. Ved målingen av nåverdien av påløpte pensjonsforpliktelser benyttes<br />
estimert forpliktelse ved regnskapsavslutningen. Denne estimerte forpliktelse korrigeres hvert år i<br />
samsvar med aktuarberegning over påløpt pensjonsforpliktelse. Storebrand Pensjonstjenester AS har<br />
per 31.12.2010 foretatt en beregning av verdien av pensjonsordningene i henhold til Norsk<br />
Regnskapsstiftelse NRS6.<br />
22
Økonomiske forutsetninger 2010 2009<br />
Diskonteringsrente 4,60 % 5,40 %<br />
Forventet avkastning på midlene 5,40 % 5,60 %<br />
Lønnsvekst 4,00 % 4,25 %<br />
Regulering av løpende pensjon 1,30 % 1,30 %<br />
Regulering av oppsatt pensjon 3,75 % 4,00 %<br />
Prosentvis utnytting av AFP ordningen 0,00 % 10,00 %<br />
Arbeidsgiveravgift 14,10 % 14,10 %<br />
Pensjonsmidler <strong>og</strong> pensjonsplikter<br />
Sikra ordninger:<br />
Kollektiv pensjonsforsikring: 31.12.2010 31.12.2009 Endring<br />
Nåverdien av påkomne pensjonsplikter 26.120 21.814 4.306<br />
Virkelig verdi av pensjonsmidler 23.190 20.895 2.295<br />
Netto overfinansiering 2.930 919 2.011<br />
Arbeidsgiveravgift - -<br />
Underfinansiering kollektiv pensjonsforsikring 2.930 919 2.011<br />
Planavvik fordelt til senere år 10.240 7.071 3.169<br />
(7.310) (6.152) (1.158)<br />
Pensjonsavtale tidligere banksjef:<br />
Nåverdien av påkomne pensjonsplikter (163) (163)<br />
Arbeidsgiveravgift 10 10<br />
Påkomne pensjonsplikter (153) (153)<br />
Overfinansiering av pensjonsforpliktelser i balansen (7.463) (6.152) (1.311)<br />
Usikra ordninger:<br />
Avtalefesta førtidspensjon:<br />
Nåverdien av påkomne pensjonsplikter 85 2.492 (2.407)<br />
Arbeidsgiveravgift 34 604 (570)<br />
Påkomne pensjonsplikter 119 3.096 (2.977)<br />
Årets pensjonskostnad: 2010<br />
Kostnadsført til kollektiv pensjonsordning 1.544<br />
Kostnadsført innskuddsbasert ordning 433<br />
Kostnadsført til AFP-ordninga (2.741)<br />
Kostnadsført pensjonsavtale med tidligere banksjef 163<br />
(601)<br />
23
NOTE 7 SPESIFIKASJON AV LØNN OG GENERELLE ADMINISTRASJONSKOSTNADER<br />
Lønn <strong>og</strong> generelle<br />
administrasjonskostnader 2010 2009<br />
Lønn til ansatte 21.650 21.190<br />
Honorar til styre <strong>og</strong> tillitsmenn 295 301<br />
Pensjoner -601 526<br />
Arbeidsgiveravgift 2.639 2.565<br />
Kurs, velferd, øvrige personalutgifter 992 1.145<br />
Kontorrekvisita, blanketter, trykksaker 572 825<br />
Telefon, porto, frakt 1.227 1.340<br />
Reklame, annonser, markedsføring 3.318 4.069<br />
Diett, reiser, øvrige utgifter 1.285 579<br />
Innleie vikarbyrå 234 476<br />
Øvrige kjøpte tjenester 599 696<br />
EDB-kostnader 6.579 7.081<br />
Sum lønn <strong>og</strong> generelle<br />
administrasjonskostnader 38.789 40.793<br />
Antall årsverk pr 31.12. 47,9 48,9<br />
Gjennomsnittlig antall årsverk i året 48,3 47,3<br />
NOTE 8 YTELSER OG LÅN TIL LEDENDE ANSATTE M. V (beløp i hele kroner)<br />
Lønn <strong>og</strong> Pensjons- Annen godt- Sikkerhetshonorarer<br />
ordning gjørelse Lån stillelse<br />
Ledende ansatte<br />
Banksjef Snippen, Roar 1.187.760 0<br />
Øvrige ansatte 41.665.575 63.084.000<br />
Sum 1.187.760 0 0 41.665.575 63.084.000<br />
Styre<br />
Styreleder Johansen, Per Richard 63.000 401.305 1.500.000<br />
Styremedlem Dahl, Knut H. 40.500 0<br />
Styremedlem Kaasa, Ingrid E. 40.500 0<br />
Styremedlem Stokken, Egil 40.500 0<br />
Styremedlem Olsen, Christine C. 40.500 1.319.054 1.500.000<br />
Ans. Vara Lund, Mona 20.000 1.372.458 1.400.000<br />
Sum 245.000 0 0 3.092.817 4.400.000<br />
Kontrollkomite<br />
Leder, Kjeldal, Stig 22.000 0<br />
Medlem Juel, Nils 8.000 117.335 1.400.000<br />
Medlem Øygarden, Håkon 6.000 0<br />
Varamedl. Funnemark, Liv Astrid 2.000 853.615 1.400.000<br />
Sum 38.000 0 0 970.950 2.800.000<br />
Forstanderskap<br />
Leder Kyrkjebø, Gudmunn 12.000 0<br />
Øvrige forstanderskapsmedlemmer 0 16.702.426 27.256.000<br />
Sum 12.000 0 0 16.702.426 27.256.000<br />
Alle lån til ansatte <strong>og</strong> tillitsvalgte er gitt i samsvar med Finansvirksomhetsloven § 2-15, <strong>og</strong> er godkjent<br />
av kontrollkomiteen. Dette gjelder ikke medlemmer av forstanderskapet som er gitt lån på vanlige<br />
forretningsmessige vilkår.<br />
24
NOTE 9 VARIGE DRIFTSMIDLER OG IMMATERIELLE EIENDELER<br />
Kostpris 01.01.2010 28.756 3.018 31.774<br />
Tilgang 162 802 964<br />
Avgang -<br />
Kostpris 31.12.2010 28.918 3.820 32.738<br />
Akkumulerte avskrivinger 01.01.2010 11.343 1.722 13.065<br />
Tilbakeførte avskrivninger på -<br />
solgte driftsmidler - -<br />
Ordinære avskrivinger 779 776 1.555<br />
Akkumulerte avskrivinger 31.12.2010 12.122 2.498 14.620<br />
Bokført verdi 31.12.2010 16.796 1.322 18.118<br />
Banken eier forretningsbygg per 31. desember 2010 i <strong>Lunde</strong> (2,7 mill), Skien (5 mill) <strong>og</strong> Ulefoss (8,7<br />
mill)<br />
Disse brukes i hovedsakelig i ordinær drift se nedenfor;<br />
Som leier;<br />
Det er inngått en langsiktig leieavtale når det gjelder bankens avdelingskontor på Gvarv, leiekostnad<br />
2010 kr 127.<br />
Som utleier<br />
Bankens egne lokaler i Ulefoss senter er på 1.140 m2. Et mindre areal av dette leies ut, leieinntekt kr<br />
34. Ved avdelingen i Skien leier Skien Eiendomsmegling AS kontorplass, leieinntekt kr 168.<br />
NOTE 10 SPESIFIKASJON AV ANDRE DRIFTSKOSTNADER<br />
Andre driftskostnader 2010 2009<br />
Driftskostnader faste eiendommer 2.140 2.179<br />
Leie av lokaler 232 227<br />
Maskiner, inventar <strong>og</strong> transportmidler 467 450<br />
Forsikringer 137 148<br />
Eksterne tjenester utenom ordinær forretningsdrift 829 457<br />
Utgifter leide lokaler 184 207<br />
Andre ordinære tap 116 71<br />
Øvrige kostnader 6.907 5.879<br />
Sum andre driftskostnader 11.012 9.618<br />
Spesifikasjon av revisjonshonorar:<br />
Lovpålagt revisjon 307 267<br />
Attestasjon 25 75<br />
Skatterådgivning 12 4<br />
Andre tjenester utenfor revisjon 42 43<br />
Sum revisjonshonorar ekskl. mva 386 389<br />
25
NOTE 11 SKATTEKOSTNAD<br />
Skattekostnaden består av:<br />
Betalbar skatt: 28 % av skattemessig resultat. For mye eller for lite avsatt betalbar skatt ved fjorårets<br />
ligning.<br />
Utsatt skatt/utsatt skattefordel: Knyttes til periodisering av skatt på inntekts- <strong>og</strong> kostnadsposter hvor den<br />
regnskapsmessige periodiseringen avviker fra den skattemessige.<br />
Formuesskatt.<br />
Andre skattebegrep:<br />
Resultatforskjeller mellom regnskapsmessige <strong>og</strong> skattemessige resultat deles i:<br />
Permanente forskjeller: Ikke fradragsberettigede kostnader, skattefrie inntekter.<br />
Midlertidige forskjeller: Forskjeller mellom regnskap <strong>og</strong> skattemessige periodiseringer som skal<br />
reverseres i senere perioder fordi det er det samme beløp som samlet skal komme til fradrag eller som<br />
skal inntektsføres over tid.<br />
Beregning av skattekostnad 2010 2009<br />
Resultat før skattekostnad 25.254 7.387<br />
a.Permanente forskjeller: -1.387 349<br />
b. Endring midlertidige forskjeller: -7.503 -4.366<br />
Utbytte på aksjer <strong>og</strong> grunnfondsbevis -2.164 -11<br />
Skattemessig beregningesgrunnlag 14.200 3.359<br />
28% skatt av beregningsgrunnlaget 3.976 941<br />
Formueskatt 3% 976 859<br />
Betalbar skatt 4.952 1.800<br />
Endring i utsatt skatt 1.518 1.223<br />
Tdl avsetning, skatt av tilbakeført uspesifisert tapsavsetning -99 -100<br />
For lite avsatt for 2009 62 -143<br />
Andre endringen 27<br />
Sum kostnadsført skatt i resultatregnskapet 6.460 2.780<br />
Oversikt over midlertidige forskjeller 2010 2009 Endring<br />
Anleggsmidler -2.787 -3.245 458<br />
Netto pensjonsmidler 7.343 3.055 4.288<br />
Gevinst <strong>og</strong> tapskonto -188 -235 47<br />
Aksjer <strong>og</strong> andre verdipapirer 2.292 1.665 627<br />
Grunnlag utsatt skatt+/utsatt skattefordel- 6.660 1.240 5.420<br />
Bokført utsatt skattefordel (-) /utsatt skatt (+) 1.865 347 1.518<br />
NOTE 12 TAP PÅ UTLÅN, GARANTIER MV<br />
Banken har over flere år hatt høye mislighold, men utviklingen i 2010 har vært positiv. Tapsutsatte <strong>og</strong><br />
misligholdte lån var ved utgangen av 2008 på 209 millioner kroner, men ble redusert til 158 millioner<br />
kroner i 2009 <strong>og</strong> til 140 millioner kroner ved utgangen av 2010. Individuelle <strong>og</strong> gruppevise<br />
nedskrivninger utgjør 36,6 prosent av tapsutsatte <strong>og</strong> misligholdte lån. Ved utgangen av 2009 var<br />
tilsvarende avsetningsforhold 49,6 prosent.<br />
Samlede nedskrivinger på utlån <strong>og</strong> garantier utgjør ved årsskiftet 48,3 millioner kroner, mot 78,1<br />
millioner kroner i 2009. Totale nedskrivinger i 2010 fordeler seg med 16,2 millioner kroner i gruppevise<br />
nedskrivinger <strong>og</strong> 32,1 millioner kroner i individuelle nedskrivinger. Misligholdte lån var ved utgangen av<br />
2010 på 37,7 millioner kroner, eller 1,1 prosent av totale utlån. Ved utgangen av 2009 var misligholdte<br />
lån 114,5 millioner kroner, som utgjør 3,4 prosent av totale utlån. Tapsutsatte lån var ved utgangen av<br />
26
2010 på 92,6 millioner kroner, mot 43 millioner kroner i 2009. Reduksjonen i mislighold må sees i<br />
sammenheng med realisering av engasjementene. Økningen i tapsutsatte lån skyldes i hovedsak fire<br />
større næringslivsengasjementer<br />
Banken har ingen nedskrivninger for tap på utlån <strong>og</strong> fordringer på kredittinstitusjoner verken i 2010 eller<br />
i 2009.<br />
Risikoklassifisering<br />
Risikoklasse Personmarkedet Bedriftsmarkedet<br />
Garantier Trekkfasiliteter Individuelle nedskrivn<br />
2010 2009 2010 2009 2010 2009 2010 2009 2010 2009<br />
A 1.185.181 1.329.986 271.924 205.180 109.238 73.402 111.436 54.720 215 50<br />
B 1.041.554 929.744 326.217 344.497 14.634 9.541 46.301 36.051 6.895 3.633<br />
C 251.192 294.538 73.903 114.252 4.168 17.948 17.503 15.143 12.040 5.730<br />
D 13.365 21.787 49.979 114.654 7.665 7.569 3.764 3.928 11.791 46.323<br />
E 3.492 4.388 6.577 9.622 78 73 42 579 6.005<br />
Ikke klassifisert 2.236 1.589 1 3.216 21 8.586 600<br />
Sum 2.497.020 2.582.033 728.601 791.421 135.782 108.533 179.025 118.471 32.120 61.741<br />
Tap på utlån <strong>og</strong> garantier<br />
Individuelle nedskrivninger på utlån 2010 2009<br />
Individuelle nedskrivninger 01.01. 61.741 36.158<br />
Periodens konstaterte tap, hvor det tidligere er<br />
Tilbakeført nedskrivning på konstatert tap -45.130 -6.910<br />
Økte individuelle nedskrivninger i perioden 2.606 19.970<br />
Nye individuelle nedskrivninger i perioden 13.830 18.329<br />
Andre tilbakeføringer -927 -5.806<br />
Individuelle nedskrivninger 31.12. 32.120 61.741<br />
Banken har per 31.12.2010 avsatt 0,02 mill til tap på garantier<br />
Nedskrivninger på grupper av utlån 2010 2009<br />
Nedskrivninger på grupper av utlån 01.01. 16.381 12.381<br />
Periodens nedskrivninger på grupper av utlån -167 4.000<br />
Nedskrivninger på grupper av utlån 31.12. 16.214 16381<br />
16.214 16.381<br />
Tapskostnader utlån/garantier 2010 2009<br />
Periodens endring i individuelle nedskrivninger på utlån -29.622 25.583<br />
Periodens endring i individuelle nedskrivninger på garantier 20 0<br />
Periodens endring i gruppeavsetninger -167 4.000<br />
Periodens konstaterte tap, hvor det tidligere er<br />
foretatt individuelle nedskrivninger 45.789 10.389<br />
Periodens konstaterte tap, hvor det tidligere ikke er<br />
foretatt individuelle nedskrivninger 3.914 1.037<br />
Periodens inngang på tidligere perioders konstaterte tap -3.249 -622<br />
Periodens tapskostnader 16.685 40.387<br />
27
Misligholdte lån 2010 2009<br />
Person 17.506 27.697<br />
Næring 20.168 86.768<br />
Misligholdte lån ialt 37.674 114.465<br />
Individuelle nedskrivninger -9.526 -38.884<br />
Netto misligholdte lån i alt 28.148 75.581<br />
Øvrige tapsutsatte lån 2010 2009<br />
Person 14.970 13.099<br />
Næring 78.463 29.747<br />
Øvrige tapsutsatte lån i alt 93.433 42.846<br />
Individuelle nedskrivninger -22.594 -22.857<br />
Netto øvrige tapsutsatte lån i alt 70.839 19.989<br />
Misligholdte lån fordelt på næring 2010 2009<br />
Næringssektor fordelt:<br />
Bygg <strong>og</strong> anlegg 0 9.459<br />
Varehandel, hotell/restaurant 4.862 59<br />
Finans, eiendom, forretningsmessige tjenester 10.802 76.774<br />
Sosial <strong>og</strong> privat tjenesteyting 4.504 476<br />
Misligholdte lån næring ialt 20.168 86.768<br />
Øvrige tapsutsatte lån fordelt på næring 2010 2009<br />
Næringssektor fordelt:<br />
Jordbruk, sk<strong>og</strong>bruk, fiske 5.156 0<br />
Industriproduksjon 0 2.778<br />
Bygg <strong>og</strong> anlegg 3.270 0<br />
Varehandel, hotell/restaurant 4.648 2.822<br />
Transport, lagring 10.463 18.161<br />
Finans, eiendom, forretningsmessige tjenester 51.167 0<br />
Sosial <strong>og</strong> privat tjenesteyting 3.759 5.986<br />
Øvrige tapsutsatte lån næring i alt 78.463 29.747<br />
Individuelle nedskrivninger på utlån<br />
fordelt på person / næring 2010 2009<br />
Personmarkedet 9.450 9103<br />
Næringssektor fordelt:<br />
Jordbruk, sk<strong>og</strong>bruk, fiske 550 0<br />
Industriproduksjon 1.300<br />
Bygg <strong>og</strong> anlegg 250 4.000<br />
Varehandel, hotell/restaurant 3.820 4.063<br />
Transport, lagring 4.000 4.300<br />
Finans, eiendom, forretningsmessige tjenester 8.850 38.975<br />
Sosial <strong>og</strong> privat tjenesteyting 5.200 0<br />
Individuelle nedskrivninger på utlån i alt 32.120 61.741<br />
28
Maksimalt kreditteksponering<br />
Maks kreditteksponering består av utlån til kunder, ubenyttede trekkrettigheter samt garantier. For<br />
garantier henvises til note 14. Banken benytter sikkerheter for å redusere risiko avhengig av marked <strong>og</strong><br />
type transaksjoner. Sikkerheter kan for eksempel være fysiske sikkerheter eller garantier. Fysisk<br />
sikkerhet skal som hovedregel være forsikret, <strong>og</strong> kan for eksempel være bygninger, boliger eller<br />
varelager. Ved vurdering av sikkerhetens verdi legges til grunn en forutsetning om fortsatt drift. Unntak<br />
fra dette gjelder i situasjoner hvor det er foretatt nedskrivninger<br />
Maks kreditteksponering<br />
Ubenyttede Maks kreditteksponering<br />
Brutto utlåntrekkrettigheter<br />
Garantier<br />
Potensiell eksponering på utlån 2010 2009 2010 2009 2010 2009 2010 2009<br />
Offentlig forvaltning 6 0 0 0 1.449 3.471 1.455 3.471<br />
Lønnstakere o.l. 2.472.063 2.568.655 60.821 44.265 3.347 1.935 2.536.231 2.614.855<br />
Utlandet 15.684 7.757 0 1.420 0 0 15.684 9.177<br />
Næringssektor fordelt:<br />
Jordbruk, sk<strong>og</strong>bruk, fiske 44.359 44.178 3.067 2.851 566 394 47.992 47.423<br />
Industriproduksjon 18.403 20.489 7.593 7.173 791 9.193 26.787 36.855<br />
Bygg <strong>og</strong> anlegg 137.801 210.146 17.854 42.401 6.362 7.994 162.017 260.541<br />
Varehandel, hotell/restaurant 85.064 61.550 16.803 0 11.622 11.185 113.489 72.735<br />
Transport, lagring 36.988 42.598 6.601 1.285 10.235 10.927 53.824 54.810<br />
Finans, eiendom, forretningsmessige tjenester 331.910 359.183 60.869 16.371 99.301 61.994 492.080 437.548<br />
Sosial <strong>og</strong> privat tjenesteyting 83.342 58.900 5.417 2.704 2.109 1.440 90.868 63.044<br />
Sum 3.225.621 3.373.455 179.025 118.470 135.782 108.533 3.540.428 3.600.459<br />
Banken har inngått en rammeavtale med TBK, der banken forplikter seg til å kjøpe obligasjoner med<br />
fortrinnsrett (OMF-er) utstedt av TBK, for 56,2 millioner kroner. Rammeavtalen er tenkt benyttet<br />
utelukkende hvis TBK ikke kan oppnå innlån på annen måte. Rammeavtalen løper til den bli sagt opp,<br />
<strong>og</strong> oppsigelsestiden er 12 måneder <strong>og</strong> løper fra utgangen av året hvor avtalen sies opp. Rammeavtalen<br />
er klassifisert som ubenyttet trekkrettighet Finans, eiendom mv i tabellen over.<br />
Banken har gitt garantier til TBK med underliggende utlån som risiko. I tabellen over er garantiene<br />
klassifisert som garanti til finans, eiendom mv. For ytterligere spesifikasjon av garantiene, se note 14<br />
Utlån til virkelig verdi<br />
Aldersfordeling på forfalte, men ikke nedskrevne utlån 31.12.2010<br />
Sum forfalte<br />
0 - 30 dg 31 - 90 dg 91 - 180 dg 180 - 360 dg Over 360 dg utlån<br />
Personmarked 66.722 3.428 839 8.015 8.602 87.606<br />
Bedriftsmarked 15.067 6.240 2.918 11.781 4.121 40.127<br />
Sum 81.789 9.668 3.757 19.796 12.723 127.733<br />
Aldersfordeling på forfalte, men ikke nedskrevne utlån 31.12.2009<br />
Sum forfalte<br />
0 - 30 dg 31 - 90 dg 91 - 180 dg 180 - 360 dg Over 360 dg utlån<br />
Personmarked 69.205 17.770 13.442 5.803 5.008 111.228<br />
Bedriftsmarked 20.406 13.359 9.951 13.159 9.059 65.934<br />
Sum 89.611 31.129 23.393 18.962 14.067 177.162<br />
Metoder for å fastsette virkelig verdi på utlån<br />
Utlån er vurdert til amortisert kost. Bankens utlån kan hovedsaklig ikke omsettes i et aktivt marked.<br />
Bankens risikopåslag på utlånene endres kun ved større endringer i markedsforholdene. Slike utlån<br />
anses i hovedsak å ha flytende rentebetingelser. Bankens kredittpåslag for disse utlån er ikke endret<br />
ved årets slutt. Samme margin ville bli lagt til grunn for nye utlån på balansedagen. Balanseført verdi av<br />
lån med flytende rentebetingelser ansees derfor som beste estimat på virkelig verdi.<br />
Beregning av virkelig verdi for utlån med fast rente, er foretatt for sammenligningsformål gjennom bruk<br />
av verdsettelsesteknikker der forventede fremtidige kontantstrømmer neddiskonteres til nåverdier.<br />
29
Forskjellen mellom bokført verdi <strong>og</strong> beregnet virkelig verdi er vurdert som uvesentlig, <strong>og</strong> utlån med fast<br />
rente er derfor balanseført til amortisert kost.<br />
Renter på lån som er nedskrevet er for 2010 resultatført med 4,4 mill. kroner.<br />
.<br />
2010<br />
Utlån virkelig verdi Bokført verdi Virkelig verdi<br />
Utlån til kunder med flytende rente 3.129.691 3.129.691<br />
Utlån til kunder med fast rente 95.930 95.930<br />
Sum 3.225.621 3.225.621<br />
NOTE 13 FORDELING AV UTLÅN OG FORDRINGER PÅ KUNDER PÅ GEOGRAFISKE<br />
OMRÅDER<br />
2010 2009<br />
Utlån Beløp % Beløp %<br />
Telemark 2.605.006 80,8 2.842.478 84,3<br />
Akershus 89.418 2,8 98.339 2,9<br />
Oslo 256.894 8,0 270.142 8,0<br />
Buskerud 32.083 1,0 31.428 0,9<br />
Vestfold 49.868 1,5 54.904 1,6<br />
Øvrige, inkl. Tella Boligkreditt 192.352 6,0 76.164 2,3<br />
Brutto utlån 3.225.621 100,0 3.373.455 100,0<br />
NOTE 14 GARANTIANSVAR<br />
Garantiansvar 2010 2009<br />
Betalingsgarantier 12.398 21.171<br />
Kontraktsgarantier 12.445 12.595<br />
Skattegarantier 1.000 1.000<br />
Andre garantier 13.912 12.621<br />
Samlet garantiansvar overfor kunder 39.755 47.387<br />
Garanti overfor sikringsfondet 1.449 3.471<br />
Garanti overfor Terra Boligkreditt 94.578 57.675<br />
Sum garantiansvar 135.782 108.533<br />
Banken stiller garanti for lån som våre kunder har i Terra Boligkreditt (TBK). TBK har som kriteriet at<br />
lånet er innenfor 60 % av panteobjektet. Bankens kunder har pr 31.12.2010 lån for 447 mill. kroner hos<br />
TBK.<br />
Garantibeløpet overfor TBK er tredelt:<br />
• Tapsgaranti: Den delen av lånet som overstiger 50 % av sikkerhetsstillelsen. For lån som<br />
overstiger 50 % av sikkerhetsstillelsen skal garantien være på minimum kr 25 000 pr lån.<br />
Garantien gjelder i 6 år fra dato for rettsvern<br />
• Saksgaranti: Gjelder for hele lånebeløpet fra banken anmoder om utbetaling til pantesikkerheter<br />
har oppnådd rettsvern<br />
• En samlet garanti på 1 % av pålydende av lån i TBK som er gitt Terrabankenes kunder.<br />
TBK har ytterligere rett til å motregne eventuelle tap i bankens provisjon for kundebehandling i en<br />
periode på inntil 3 år.<br />
30
Garantier til Terra BoligKreditt AS (i hele tusen) 2010 2009<br />
Total andel av garantiramme 4.475 2.512<br />
Saksgaranti 53.790 31.896<br />
Tapsgaranti 36.313 23.267<br />
Sum garantiansvar Terra Boligkreditt 94.578 57.675<br />
Alle lån i TBK ligger innenfor 60 % av forsvarlig verdigrunnlag, altså i godt sikrede boliglån. Restrisiko<br />
knyttet til lån formidlet til TBK er etter bankens vurdering begrenset. Banken har ikke overtatt noen<br />
misligholdte lån fra Terra BoligKreditt i 2010 eller frem til avleggelse av årsregnskapet for 2010.<br />
Bankens utlån gjennom TBK gjelder i all vesentlighet nye lån eller refinansiering, <strong>og</strong> disse har i all<br />
vesentlighet ikke vært bokført på bankens balanse.<br />
Siden lån formidlet til TBK utelukkende er godt sikrede lån, forventer banken lav<br />
misligholdssannsynlighet samt at volumet på lån som tas tilbake til egen balanse ikke vil være vesentlig<br />
for bankens likviditet. Forutsatt 1 % mislighold i porteføljen, vil dette utgjøre 4,5 mill. kroner.<br />
Likviditetsrisikoen knyttet til lån formidlet til TBK er etter bankens vurdering begrenset.<br />
2010 2009<br />
Garantier kunder fordelt ge<strong>og</strong>rafisk Beløp % Beløp %<br />
Oslo 4.628 11,6 4.431 9,4<br />
Skien 9.830 24,7 9.357 19,7<br />
Sauherad 6.546 16,5 7.821 16,5<br />
Nome 6.658 16,7 15.485 32,7<br />
Andre 12.093 30,4 10.293 21,7<br />
Sum garantier overfor kunder 39.755 100,0 47.387 100,0<br />
NOTE 15 KONTANTER OG FORDRINGER PÅ SENTRALBANKER<br />
Kontanter <strong>og</strong> fordringer<br />
på sentralbanker 2010 2009<br />
Kontanter i norske kroner 8.338 9.885<br />
Kontanter i utenlandske valutasorter 321 491<br />
Innskudd i Norges Bank 243.511 228.675<br />
Sum kontanter <strong>og</strong> fordringer på sentralbanker 252.170 239.051<br />
NOTE 16 OVERTATTE EIENDELER<br />
Banken har i 2010 overtatt en tomt i Rauland (gnr.150 bnr. 133 i Vinje) som den hadde pant i knyttet til<br />
engasjementet Besthus AS. Tomten skal på sikt selges, men først når markedet er godt i gang for slike<br />
eiendommer. Prisen er satt til 10 400 mill kroner.<br />
NOTE 17 SERTIFIKATER, OBLIGASJONER OG ANDRE RENTEBÆRENDE<br />
VERDIPAPIRER<br />
Det er etablert interne retningslinjer for obligasjoner, <strong>og</strong> i forhold til disse skal det vektlegges god<br />
spredning på utstedere, det er bestemt en maksimum eksponering pr. utsteder <strong>og</strong> det skal investeres i<br />
likvide obligasjoner. De fleste obligasjoner er regulert i forhold til 3 mnd NIBOR, <strong>og</strong> følgelig blir<br />
renterisikoen lav. Det skal videre kun investeres i obligasjoner med lav til middels kredittrisiko, med<br />
hovedvekt på de med lav risiko. Følgelig er mesteparten av bankens obligasjoner enten statsgaranterte<br />
eller i finansinstitusjoner. Bankens obligasjonsportefølje er plassert til eksterne aktører for aktiv<br />
forvaltning. Det er i avtalen gitt rammer med hensyn til hvilke instrumenter det kan plasseres i <strong>og</strong><br />
fordeling innenfor enkelte sektorer<br />
31
Den gjennomsnittlige effektive rente på obligasjonsbeholdningen på rapporteringstidspunktet er 3,18%<br />
<strong>og</strong> fremkommer som avkastning i 2010 fordelt på årets gjennomsnittlige beholdning..<br />
Utstedt av det offentlige<br />
Anskaffelseskostnad<br />
Nominell verdi<br />
Bokført verdi LVP "Markedsverdi"<br />
Setifikater <strong>og</strong> obligasjoner<br />
Stater<br />
Børsnotert 480 480<br />
Lokale <strong>og</strong> regionale myndigheter<br />
Ikke børsnotert 2.000 2.008 2.002 2.002<br />
Sum utstedt av det offentlige 2.000 2.488 2.002 2.482<br />
Utstedt av andre<br />
Sertifikater <strong>og</strong> obligasjoner<br />
Institusjoner<br />
Børsnotert 10.000 9.936 9.936 10.046<br />
Ikke børsnotert 143.192 143.705 143.227 143.618<br />
Obligasjoner med fortrinnsrett<br />
Børsnotert<br />
Ikke børsnotert 160.000 160.193 160.064 160.095<br />
Sum utstedt av andre 315.192 316.322 315.230 315.762<br />
Banken har per 31. desember 2010 pantsatt verdipapirer ovenfor Norges Bank med en markedsverdi<br />
på 259 millioner kroner.<br />
NOTE 18 AKSJER, EGENKAPITALBEVIS OG ANDRE VERDIPAPIRER<br />
Navn Antall aksjer Anskaffelseskost Bokført Markedsverdi<br />
Aksjer, andeler <strong>og</strong> egenkapitalbevis<br />
Omløp<br />
Børsnotert<br />
Voss Veksel Lbnk 172 215 396 396<br />
Indre S<strong>og</strong>n Spare 1.000 147 61 62<br />
Nes Prest Spareb 2.230 178 169 169<br />
Visa-C 577 260 260 269<br />
Visa-A 247 111 102 101<br />
Sum børsnotert 911 988 998<br />
Ikke børsnotert<br />
German Property 42.300 423 309 309<br />
Kirkesundet Kraf 550 550 550 550<br />
Hjelmeland Spb. 31.973 3.517 3.517 3.517<br />
Sum ikke børsnotert 4.490 4.376 4.376<br />
Sum omløpsaksjer 5.401 5.364 5.373<br />
32
Aksjer, andeler <strong>og</strong> egenkapitalbevis<br />
Anlegg<br />
Børsnotert<br />
Ikke børsnotert<br />
Terra Gruppen AS 513.692 42.855 42.855 55.992<br />
NETS HOLDING A/S 54.474 1.977 1.977 2.661<br />
Norgesinvestor A 1.280 128 128 172<br />
Norgesinvestor B 30.720 3.072 3.072 4.120<br />
Spama AS 100 10 10 10<br />
Skien Dalen Skip 40<br />
Nome Investering 245<br />
Midt Telemark Næ 18 19 19 19<br />
NorProAS 6.595 10 10<br />
Sum ikke børsnoterte 48.072 48.072 62.974<br />
Sum anleggsaksjer 53.472 48.072 68.348<br />
Aksjer, andeler <strong>og</strong> egenkapitalbevis<br />
Rente <strong>og</strong> aksjefond<br />
Børsnotert<br />
Dan Inv Horis Re 9.568 10.000 10.218 10.218<br />
Sum børsnotert 10.000 10.218 10.218<br />
Ikke børsnotert -<br />
Danske Fund Bank 87.238 89.377 91.334 91.334<br />
Terra Likviditet 13.116 13.182 13.428 13.428<br />
Terra <strong>Sparebank</strong> 47.465 48.505 49.468 49.468<br />
Sum rente <strong>og</strong> aksjefond 151.064 154.230 154.230<br />
Sum aksjer,<br />
andeler <strong>og</strong> andre<br />
verdipapirer med<br />
variabel avkastning 219.937 217.883 238.169<br />
Banken har andeler i verdipapirfondet Terra <strong>Sparebank</strong>, Danske bank Fund mv. Kredittilsynet har<br />
presisert at andeler i verdipapirfond skal klassifiseres som aksjer <strong>og</strong> andeler <strong>og</strong> at avkastningen skal<br />
klassifiseres som inntekter fra aksjer <strong>og</strong> andeler <strong>og</strong> ikke renteinntekter. Verdipapirfondene som banken<br />
investerer i er å anse som rentefond <strong>og</strong> har utpreget lav risiko. Fondene forvaltes av profesjonelle<br />
forvaltere med begrensede risikorammer. Renterisikoen er lav ettersom referanseindeksen har<br />
modifisert durasjon på 0,25 eller lavere. Kredittrisikoen er <strong>og</strong>så lav. Fondet investerer primært i<br />
rentepapirer utstedt av norske sparebanker. Fondet kan <strong>og</strong>så investere i rentebærende verdipapirer<br />
garantert av norske kommuner, den norske stat <strong>og</strong> norske finansinstitusjoner. Lånene har kort<br />
rentebinding, <strong>og</strong> er utelukkende seniorlån med 20 % vekting. Fondet er investert i en rekke ulike<br />
utstedere, noe som sikrer en god diversifisering. Fondet er som følge av risikoprofilen deponerbart i<br />
Norges Bank, noe som banken har benyttet seg av.<br />
Endringer i 2010 Tilknyttede Konsern- Andre anl.aksjer<br />
selskaper<br />
selskaper <strong>og</strong> egenkap.bev.<br />
Inngående balanse 1.205 434 37.226<br />
Tilgang 2010 0 435 10.970<br />
Avgang 2010 0 -124<br />
Nedskrivninger i 2010 -139 0<br />
Reversering av tidl. års nedskrivning 0<br />
Utgående balanse 1.066 869 48.072<br />
33
NOTE 19 EIERINTERESSER I DATTERSELSKAPER OG TILKNYTTEDE SELSKAPER<br />
Tilknyttede selskaper<br />
Kontor- Selskaps- Eier Resultat Kost Bokført<br />
Selskapets navn kommune egenkapital Andel 2010 pris Verdi<br />
Nome Investeringsselskap Nome 9.522 49 % 0 0 0<br />
Sparehuset Grenland AS Skien 758 50 % -1.207 1.290 865<br />
Terra Eiendomsmegling Midt-Telemark AS Bø 1.320 26,2 % 585 200 200<br />
Sum 1.490 1.065<br />
Oppstillingen over TS baserer seg på foreløpige regnskapstall.<br />
Eierinteresser i konsernselskaper<br />
Kontor- Selskaps- Eier Resultat Kost Bokført<br />
Selskapets navn kommune egenkapital Andel 2010 pris Verdi<br />
Skien Eiendomsmegling AS Skien 804 100 % -609 869 869<br />
Med henvisning til Regnskapslovens § 3-8 er det ikke utarbeidet konsernregnskap. Dette med<br />
begrunnelse uvesentlighet, <strong>og</strong> at et konsernregnskap vil bli tilnærmet likt bankens regnskap. Banken<br />
har sendt en søknad til Oslo Børs <strong>og</strong> fått fritak for konsolideringsplikt for børsrapportering<br />
M e llom væ re nde m e d tilknytte de se lska pe r <strong>og</strong> da tte rse lska pe r<br />
2010 2009<br />
Inns k udd fra tilkny ttede s els k aper 1.903 1.721<br />
Utlån til tilk nyttede sels kaper O 0<br />
Renter til tilk nyttede sels kaper 40 72<br />
Renter fra tilk nyttede sels kaper O 0<br />
Inns k udd fra datters elsk aper 6.234 19.925<br />
Utlån til datters els k aper 0 120<br />
Renter til datters els k aper 201 240<br />
Renter fra datters els k aper 7 4<br />
NOTE 20 GJELD TIL KREDITTINSTITUSJONER OG INSKUDD FRA OG GJELD TIL<br />
KUNDER<br />
Gjeld <strong>og</strong> gjennomsnittlig rente 31.12. 2010 2009<br />
Alle poster er i valuta NOK Beløp Rente Beløp Rente<br />
Gjeld til kredittinstitusjoner<br />
Uten avtalt løpetid eller oppsigelsesfrist 510 296<br />
Med avtalt løpetid eller oppsigelsesfrist 275.000 392.223<br />
Sum gjeld til kredittinstitusjoner 275.510 2,97 % 392.519 3,22 %<br />
Innskudd fra <strong>og</strong> gjeld til kunder<br />
Uten avtalt løpetid 1.989.002 1.989.622<br />
Med avtalt løpetid 100.846 92.740<br />
Sum innskudd fra <strong>og</strong> gjeld til kunder 2.089.848 2,28 % 2.082.362 2,70 %<br />
Effektiv rente er beregnet ut fra årets rentekostnad mot bokført, gjennomsnittlig gjeld/innskudd<br />
34
NOTE 21 FORDELING AV INNSKUDD FRA KUNDER PÅ SEKTORER, NÆRINGER OG<br />
GEOGRAFISKE OMRÅDER<br />
2010 2009<br />
Innskudd Beløp % Beløp %<br />
Offentlig forvaltning 100.891 4,8 94.309 4,5<br />
Lønnstakere <strong>og</strong> lignende 1.392.390 66,6 1.390.993 66,8<br />
Utlandet 26.025 1,2 94.309 4,5<br />
Næringssektor fordelt:<br />
Jordbruk, sk<strong>og</strong>bruk, fiske 55.048 2,6 54.894 2,6<br />
Industriproduksjon 81.344 3,9 72.519 3,5<br />
Bygg <strong>og</strong> anlegg 35.734 1,7 51.167 2,5<br />
Varehandel, hotell/restaurant 62.812 3,0 66.167 3,2<br />
Transport, lagring 11.153 0,5 12.082 0,6<br />
Finans, eiendom, forretningsmessige tjenester 180.201 8,6 138.497 6,7<br />
Sosial <strong>og</strong> privat tjenesteyting 144.252 6,9 107.425 5,2<br />
Sum inskudd 2.089.848 100,0 2.082.362 24,1<br />
2010 2009<br />
Innskudd Beløp % Beløp %<br />
Telemark 1.720.083 82,3 1.701.210 81,7<br />
Akershus 41.199 2,0 42.149 2,0<br />
Oslo 199.183 9,5 220.626 10,6<br />
Buskerud 19.805 0,9 26.909 1,3<br />
Vestfold 14.044 0,7 18.053 0,9<br />
Øvrige, samt utland 95.534 4,6 73.415 3,5<br />
Sum innskudd 2.089.848 100,0 2.082.362 100,0<br />
NOTE 22 GJELD STIFTET VED USTEDELSE AV VERDIPAPIRER<br />
Utestående pr 31.12.2010<br />
Bokført<br />
Rente-<br />
Lånetype/ISIN Låneopptak Siste forfall Pålydende verdi betingelser<br />
Obligasjonslån<br />
NO0010456296 09.09.2008 02.09.2011 150.000 150.000 NIBOR 3 Mnd +115bp<br />
NO0010382534 15.08.2007 15.08.2012 255.000 255.000 NIBOR 3 Mnd + 16bp<br />
NO0010561491 16.12.2009 17.06.2013 200.000 200.000 NIBOR 3Mnd + 63bp<br />
NO0010462948 02.10.2008 02.10.2013 200.000 200.000 NIBOR 3 Mnd + 250bp<br />
NO0010543309 09.10.2009 09.10.2014 250.000 250.000 NIBOR 3 Mnd + 90 bp<br />
NO0010575293 27.05.2010 27.05.2015 165.000 165.000 NIBOR 3Mnd + 140bp<br />
Over/under kurs 2.184<br />
Sum 1.220.000 1.222.184<br />
Ansvarlig lånekapital/fondsobligasjon<br />
NO0010330699 29.08.2006 29.08.2016 60.000 60.000 NIBOR 3 Mnd +55bp<br />
Statskassevekseler 6<br />
Statens finansfond 27.11.2009 Evigvarende 41.000 41.000 Mnd + 600bp<br />
Sum 101.000 101.000<br />
35
<strong>Holla</strong> <strong>og</strong> <strong>Lunde</strong> <strong>Sparebank</strong> tok opp et ansvarlig obligasjonslån 29. august 2006. Lånet er tatt opp i<br />
norske kroner. Løpetiden er 5 år. Lånet er bokført til nominell verdi med fradrag av periodisert<br />
underkurs. <strong>Holla</strong> <strong>og</strong> <strong>Lunde</strong> <strong>Sparebank</strong> fikk den 16.12.2009 utbetalt kr. 41 mill i fondsobligasjon fra<br />
Statens Finansfond. Lånet er evigvarende. Rentemarginen på fondsobligasjonene er 6,0 prosent over<br />
norsk syntetisk 6 måneders effektiv rente på statskasseveksler. Marginen øker med ett prosentpoeng<br />
etter fire år <strong>og</strong> ytterligere ett prosentpoeng etter fem år. Banken kan innfri lånet med tillatelse fra<br />
Finanstilsynet. Lånet følger fastsatte betingelser for fondsobligasjoner fra Statens finansfond. Ansvarlig<br />
lån med fratrekk av periodisert underkurs er medregnet i ansvarlig kapital <strong>og</strong> fondsobligasjonslånet er<br />
medregnet i kjernekapitalen jf note 24.<br />
NOTE 23 SPESIFIKASJON AV ANNEN GJELD<br />
Annen gjeld 2010 2009<br />
Bankremisser 317 1.327<br />
Avregning betalingsformidling 115 163<br />
Betalbar skatt <strong>og</strong> formueskatt 4.952 2.681<br />
Skattetrekk-trygder 1.297 1.248<br />
Påløpt mva 38 29<br />
Diverse gjeldsposter 4.384 341<br />
Sum annen gjeld 11.103 5.789<br />
NOTE 24 EGENKAPITAL<br />
<strong>Sparebank</strong>ens<br />
fond Gavefond Sum<br />
Egenkapital 01.01.2010 292.046 636 292.682<br />
Overført til/fra gavefond 0 100 100<br />
Årsoppgjørsdisposisjoner 18.183 0 18.184<br />
Egenkapital 31.12.2010 310.229 736 310.966<br />
NOTE 25 ANSVARLIG KAPITAL OG KAPITALDEKNING<br />
Kravet til kapitaldekning er at den ansvarlige kapital skal minst utgjøre 8 % av et nærmere definert<br />
beregningsgrunnlag. Den ansvarlige kapital består av kjernekapital <strong>og</strong> tilleggskapital. Tilleggskapitalen<br />
er begrenset oppad til et beløp lik kjernekapitalen. Bokført verdi av eiendelspostene <strong>og</strong> omregnet verdi<br />
av poster utenom balansen tilordnes en eksponeringskategori <strong>og</strong> gis en risikovekt etter den antatte<br />
kredittrisiko de representerer.<br />
- Fordringer på <strong>og</strong> fordringer garantert av staten har en risikovekt på 0 %.<br />
- Fordringer på <strong>og</strong> fordringer garantert av norske statsforetak har en risikovekt på 10 %.<br />
- Fordringer på kredittforetak som har utstedt obligasjoner med fortrinnsrett har en risikovekt på 10 %.<br />
- Fordringer på <strong>og</strong> fordringer garantert av innenlandske finansinstitusjoner har en risikovekt på 20 %<br />
- Saks <strong>og</strong> tapsgaranti knyttet til Terra BoligKreditt er klassifisert som pantsikkerhet eiendom med 35 %<br />
vekting<br />
<strong>og</strong> 100 % konverteringsfaktor.<br />
- Eiendelsposter med risikovekt 35 % er lån med pantesikkerhet i bolig innenfor 80 % av forsvarlig<br />
verdigrunnlag.<br />
- Øvrige eiendeler utover kontanter (0 % -vekt) har risikovekt på 100 %.<br />
36
2010 2009<br />
<strong>Sparebank</strong>ens fond 310.229 292.047<br />
Gavefond 736 636<br />
Fondsobligasjonslån 41.000 41.000<br />
Fradrag -10.129 -8.954<br />
Sum kjernekapital 341.836 324.729<br />
Ansvarlig lånekapital 60.000 59.940<br />
Fradrag -4.756 -4.524<br />
Sum tilleggskapital 55.244 55.416<br />
Netto ansvarlig kapital 397.080 380.145<br />
31.12.2010 31.12.2009<br />
Eksponeringskategori (vektet verdi)<br />
Stater 0 0<br />
Lokal regional myndighet 1.025 2.600<br />
Institusjoner 75.900 46.463<br />
Foretak 221.313 206.650<br />
Massemarked 14.275 12.300<br />
Pantsikkerhet eiendom 1.268.188 1.295.850<br />
Forfalte engasjementer 34.688 57.925<br />
Obligasjoner med fortrinnsrett 18.813 17.150<br />
Andeler verdipapirfond 32.888 29.438<br />
Øvrige engasjementer 256.038 322.450<br />
Kapitalkrav fra operasjonell risiko 181.863 173.588<br />
Fradrag -25.725 -25.425<br />
Beregningsgrunnlag 2.079.263 2.138.988<br />
Kapitaldekning i % 19,1 % 17,8 %<br />
Kjernekapitaldekning i % 16,4 % 15,2 %<br />
NOTE 26 RESTLØPETID PÅ EIENDELER OG GJELD/EGENKAPITAL<br />
Tabellen nedenfor viser oversikt over forfall på eiendeler <strong>og</strong> gjeld. For omtale av likviditetsrisiko vises til<br />
note 1<br />
Post i balansen >1 mnd. 1-3 mnd. 3-12 mnd. 1-5 år Over 5 år Uten løpetid Sum<br />
Kont./fordr.sentralbanker 252.170 252.170<br />
Utl./fordr. til kredittinst. - - - - - 7.716 7.716<br />
Utlån til kunder 220.921 49.443 154.666 723.471 2.076.759 -47.973 3.177.287<br />
Obligasjoner/sertifik. 19.832 2.002 114.979 128.471 49.946 315.230<br />
Aksjer 217.883 217.883<br />
Øvrige eiendeler 46.517 46.517<br />
Sum eiendeler 492.923 51.445 269.645 851.942 2.126.705 224.143 4.016.803<br />
Gjeld til kredittinst. - - - 275.000 - 510 275.510<br />
Innskudd fra kunder - - - - - 2.089.848 2.089.848<br />
Obligasjonsgjeld - - 145.000 1.058.000 8.184 1.211.184<br />
Fondsobligasjoner 60.000 41.000 101.000<br />
Øvrig gjeld 17.932 17.932<br />
Egenkapital 321.330 321.330<br />
Sum gjeld <strong>og</strong> egenkap. 0 0 145.000 1.333.000 60.000 2.478.804 4.016.803<br />
37
Kasse-, drifts- <strong>og</strong> rammekreditter er klassifiserte som lån med løpetid under 1 måned. For<br />
nedbetalingslån er avdraget fordelt etter forfallsstruktur. Innskudd fra kunder uten avtalt løpetid er<br />
klassifisert som en gjeldspost uten løpetid.<br />
NOTE 27 TIDSPUNKT FRAM TIL AVTALT/SANNSYNLIG ENDRING AV<br />
RENTEBETINGELSER<br />
>1 mnd. 1-3 mnd. 3-12 mnd. 1-5 år Over 5 år Uten løpetid Sum<br />
Kont./fordr.sentralbanker 252.170 252.170<br />
Utl./fordr. til kredittinst. 0 0 0 0 0 7.716 7.716<br />
Utlån til kunder 1.358 0 18.407 70.859 3.086.662 3.177.286<br />
Obligasjoner/sertifik. 147.973 167.257 0 0 0 315.230<br />
Aksjer 217.883 217.883<br />
Øvrige eiendeler 46.518 46.518<br />
Sum eiendeler 149.331 167.257 18.407 70.859 0 3.610.949 4.016.803<br />
Gjeld til kredittinst. - 275.000 0 0 510 275.510<br />
Innskudd fra kunder - 0 0 0 0 2.089.848 2.089.848<br />
Obligasjonsgjeld 438.000 765.000 0 0 8.184 1.211.184<br />
Fondsobligasjoner 60.000 41.000 0 101.000<br />
Øvrig gjeld 17.931 17.931<br />
Egenkapital 321.330 321.330<br />
Sum gjeld <strong>og</strong> egenkap. 438.000 1.100.000 41.000 0 0 2.437.803 4.016.803<br />
Rentebytteavtaler -26.688 -75.335 -4.000<br />
Netto renteeksponering -288.669 -932.743 -49.281 -4.476 -4.000 1.173.146 0<br />
NOTE 28 IKKE BALANSEFØRTE POSTER<br />
Renterelaterte derivater - rentebytteavtaler<br />
Banken har inngått rentebytteavtaler for å redusere bankens eksponering overfor svingninger i<br />
rente/avkastning på poster innenfor balansen. Avtalene er rene sikringsforretninger, <strong>og</strong> dekker<br />
kravene til regnskapsmessig sikring. Renteswapavtaler medfører avtale om bytte av rentebetingelser<br />
for et avtalt beløp over et avtalt tidsrom.<br />
Banken hadde pr. 31.12.2010 følgende rentebytteavtaler:<br />
Rentebytteavtaler utenom balansen Forfalls- Hovedstol Markedsverdi<br />
Sikringsportefølje/Instrument dato 31.12.2010 31.12.2010<br />
Rentebytteavtale 1 30-mar-12 15.493 (359)<br />
Rentebytteavtale 2 01-des-11 22.000 (59)<br />
Rentebytteavtale 3 01-feb-12 10.000 (41)<br />
Rentebytteavtale 4 01-nov-11 4.688 (27)<br />
Rentebytteavtale 5 03-feb-14 4.300 (55)<br />
Rentebytteavtale 6 30-nov-16 4.000 (68)<br />
Rentebytteavtale 7 30-mar-12 11.000 (61)<br />
Rentebytteavtale 8 03-feb-14 12.000 (214)<br />
Rentebytteavtale 9 30-mar-12 5.000 (37)<br />
Rentebytteavtale 10 01-okt-12 5.000 (57)<br />
Rentebytteavtale 11 01-okt-14 4.000 (88)<br />
Rentebytteavtale 12 03-feb-14 4.543 (92)<br />
Rentebytteavtale 13 01-okt-14 4.000 (84)<br />
Samlet portefølje 106.024 -1.242<br />
38
Pantstillelser<br />
Banken har deponert obligasjoner til en markedsverdi av kr. 259 mill. som sikkerhet for trekkrettigheter<br />
i forbindelse med dagslånskvoten i Norges Bank. Banken har ved utgangen av 2010 tatt opp ett F-lån<br />
på kr. 200 mill.med forfall.13. februar 2012. Ut over disse har banken ikke benyttet seg av denne<br />
trekkrettigheten.<br />
39