nedlasting - Offisersbladet
nedlasting - Offisersbladet
nedlasting - Offisersbladet
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
ffisersbladet<br />
Tidsskrift for Befalets Fellesorganisasjon <br />
nr. 1 februar 2011 • årgang 64<br />
Fullt trøkk på Joint<br />
Warfare Centre i<br />
Stavanger!<br />
Side 56-57<br />
Kvotering av<br />
kvinner til Forsvaret<br />
Side 42-45<br />
BFO og NOF<br />
INTENSIVERER SAMARBEIDET<br />
FN Herstal Minimi<br />
ble Forsvarets<br />
nye MG<br />
Side 8-9<br />
Ett yrke<br />
– en organisasjon!
Alt som gjelder Volvo på eksport.<br />
Og litt til.<br />
Opplev helt nye Volvo V60.<br />
Velkommen til prøvekjøring!<br />
Nye Volvo V60 byr på fleksibilitet og litt<br />
mer plass bak uten det minste kompromiss<br />
på sporty design og spennende kjøreopplevelser.<br />
Volvo V60 har det prisvinnende sikkerhetssystemet<br />
City Safety som standard. Et system som ved kø og<br />
bytrafikk selv kan bremse bilen om det registrerer at en<br />
kollisjon er i ferd med å inntreffe. I tillegg er Volvo S60 og V60 de første<br />
bilene i verden som kan stoppe av seg selv for fotgjengere (tilleggsutstyr).<br />
Nye Volvo V60 må sees og oppleves! Nyt kontrollen og de dyriske formene.<br />
Volvo XC90<br />
Volvo XC60<br />
Volvo XC70<br />
Volvo V70<br />
Utenlandsbeordring?<br />
Vurderer du å kjøpe bil på eksport?<br />
Volvo International Customers Sales<br />
er en internasjonal salgsorganisasjon som selger biler til diplomater og militære som er på<br />
flyttefot. Prisene er meget gunstige, da bilene leveres rett fra fabrikk i Gøteborg. Vi har også<br />
mulighet til å levere biler i de fleste hovedsteder i Europa og USA. Bilene kan spesialtilpasses til<br />
de markeder de skal brukes/sluttbrukes.<br />
Bilia Økern: Økernveien 115. Tlf 22 88 25 00<br />
Mandag-onsdag+fredag 8-17, torsdag 8-21, lørdag 10-15<br />
Ønsker du et pristilbud på Volvo, er du velkommen til å ta kontakt med Jon Bergersen.<br />
Tax-Free Sales, tlf 22 88 26 05, mob. 901 35 280. E-mail: jon.bergersen@bilia.no
<strong>Offisersbladet</strong><br />
Nr. 1 – 64. Årgang<br />
Organ for Befalets Fellesorganisasjon<br />
BFO:<br />
Postboks 501 Sentrum, 0105 Oslo<br />
Telefon 23 10 02 20<br />
Telefax 23 10 02 25<br />
E-post: post@bfo.no<br />
Internett: www.bfo.no<br />
Besøksadresse: Karl Johans gate 12 j<br />
(inngang fra Kirkegata)<br />
Ansvarlig utgiver:<br />
Eivind Røvde Solberg<br />
Redaktør:<br />
Einar Holst Clausen<br />
Redaksjon og abonnementsavdeling:<br />
Se adresse for BFO<br />
E-post: <strong>Offisersbladet</strong>@bfo.no<br />
Tlf. abonnementsavdeling: 23 10 02 43<br />
E-post: mona.eriksen@bfo.no<br />
Tilsluttet Yrkesorganisasjonenes<br />
Sentralforbund-Stat<br />
Nytt år nye muligheter<br />
Godt inne i det nye året, så er det alltid ønskelig å prøve seg på øvelsen med å se litt<br />
positivt på saker og ting. For ivaretakelsen av veteraner har fått større oppmerksomhet,<br />
og Forsvaret har iverksatt noen positive tiltak som kan forbedre oppfølgingen av<br />
veteranene.<br />
Når de klarer å få oversikten over alle sammen, vil det sikkert bli enda bedre.<br />
Statens Pensjonskasse og NAV gjør så godt de kan for å sikre at veteraner<br />
som sliter med fysiske og psykiske skader etter deltagelse i internasjonale<br />
operasjoner, skal få den oppfølging og eventuelle erstatning de har krav på.<br />
Det vil sikkert bli enda bedre når skjemaveldet blir enklere og<br />
saksbehandlingstiden blir betydelig kortere. Forsvarets ledelse satser<br />
iherdig på å rydde opp i overtallsproblematikken og utfordringene rundt at<br />
stadig flere offiserer på oberstløytnant-brigadernivå står uten stilling. Dette<br />
løser seg sikkert når budsjettene blir høyere og vi kan gjenopprette en normal<br />
personellstruktur, som står i forhold til oppgavene Forsvaret har. Ledelsen vil nok sikkert i<br />
sitt videre arbeide forholde seg til bestemmelser nedfelt i Hovedavtalen i Staten.<br />
På slutten av dette gladkapittelet, kan vi glede oss over at Forsvarsdepartementet, som i<br />
Sverige, snart må erkjenne at det å flytte generalinspektørene ut i distriktene, ikke var så<br />
lurt likevel. Vi kan også glede oss over at kjøpet av det nye kampflyet F-35, ikke blir så<br />
mange titalls milliarder dyrere enn hva det norske folk har fått vite, samt at det heller ikke er<br />
så mange år igjen til vi har fått på plass vår operative ”flåte” med NH-90 helikoptre.<br />
redaktøren<br />
Annonseansvarlig:<br />
2punkt as<br />
v/Karin Smedsrud<br />
Mobil: 98 20 54 16<br />
E-post: karin@2punkt.no<br />
(Bekreftet opplag 2010: 10.500)<br />
Signerte artikler representerer ikke nødvendigvis<br />
BFOs mening. Forfattere er selv ansvarlig for<br />
innholdet og de meninger som fremholdes.<br />
Usignert innhold er redaksjonelt.<br />
Utgivelsesplan 2011:<br />
Nummer Matr.frist Utgivelse<br />
Nr. 2 mars 04.03 18.03<br />
Nr. 3 mai 13.04 06.05<br />
Nr. 4 juni 03.06 17.06<br />
Nr. 5 september 26.08 09.09<br />
Nr. 6 oktober 07.10 21.10<br />
Nr. 7 desember 18.11 02.12<br />
Grafisk produksjon:<br />
Design: punkt&prikke… punktprikke@me.com<br />
Trykk: Prinfo Unique<br />
Bilder:<br />
Hvis ikke annet er oppgitt, er bildene tatt<br />
av Forsvarets Mediesenter.<br />
Forside:<br />
Akershus Festning<br />
Redaksjonen avsluttet:<br />
27. januar 2011<br />
Så til noe helt annet. Befalets Fellesorganisasjon/BFO har nå innledet et enda tettere<br />
samarbeid med Norges Offisersforbund/NOF. En samarbeidsavtale ble skrevet under i<br />
2010, med intensjoner om en fremtidig sammenslåing av de organisasjonene, til én sterk<br />
organisasjon for alt befal i Forsvaret. I slutten av januar d.å. skrev begge lederne under et<br />
dokument, hvor BFO og NOF setter ned en felles hurtigarbeidende arbeidsgruppe, som<br />
skal utrede alle sider ved en eventuell fremtidig sammenslåing. Med dette er man ett skritt<br />
nærmere det BFO historisk sett alltid har stått for, nemlig å samle alt befal i én<br />
befalsorganisasjon.<br />
Til slutt skal INI få berettiget ros for en meget spennende og vel gjennomført<br />
Cyberkonferanse på Oslo Militære Samfund den 25-26. januar, i samarbeid med NSM.<br />
Sjelden har OMS vært mer hardpakket med deltagere og presse! De nærmere 200<br />
fremmøtte fikk høre internasjonal og nasjonal ekspertise på høyeste nivå innen<br />
”Cyberspace Warfare” og samfunnssikkerhet. Sjef INI generalmajor Roar Sundseth og<br />
medhjelpere ledet konferansen, som ga tilhørerne innsikt i trusselen vi står overfor i dagens<br />
digitale hverdag. Forsvaret og hele den norske infrastrukturen er som kjent i dag helt<br />
avhengig av elektronikk og avanserte datasystemer. Fremmede makter og grupperinger<br />
med fiendtlige hensikter, kan med sine datakunnskaper lamme infrastrukturen i et samfunn,<br />
drive etterretning, plante feilinformasjon, i tillegg til faktisk å kunne stanse militære<br />
operasjoner. Det moderne forsvar er helt avhengig av fungerende samband og stor<br />
datakraft, i sin nettverksbaserte verden. General Sverre Diesen, sjefen for Forsvarets<br />
Etterretningstjeneste generalløytnant Grandhagen, generalinspektørene for Hær, Sjø og<br />
Luftforsvaret bekreftet mer eller mindre dette faktum i sine innlegg i OMS. På sivil side<br />
understreket sjef PST, Janne Kristiansen og direktøren for NSM, Kjetil Nilsen, alvoret og<br />
utfordringene et samfunn kan stå overfor. Viktigheten av å være bevisst på trusselen, være<br />
oppdatert og således kunne takle eventuelle fremtidige angrep fra eller i ”Cyberspace” blir<br />
i følge alle foredragsholderne stadig viktigere.<br />
Da ønsker jeg alle et fredfylt, godt og fremgangsrikt 2011!<br />
Einar Holst Clausen<br />
Redaktør<br />
MILJØMERKET<br />
OPPLAGSKONTROLLERT<br />
241<br />
Trykksak<br />
709<br />
ffi sersbladet<br />
3
Redaktøren: Nytt år nye muligheter . . . . . . . . . . . . 3<br />
Ha skjer med 2B? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 6<br />
Nytt lett maskingevær på vei! . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 8<br />
Erstatning for fysiske og psysiske skader . . . . . . . . . . . 10<br />
Ingen forskjell på solda og general . . . . . . . . . . . . . . . . . 12<br />
Litt av hvert . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 14<br />
SINAI – et «stridens eple» i mange år. . . . . . . . . . . . . . 16<br />
BFO leder: Ett yrke – én organisasjon . . . . . . . . . . . . . . . 22<br />
Gulesider . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 24<br />
KAFO/BESO leder . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 35<br />
Leserbrev . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 36<br />
Spesiell markering på Krigsskolen . . . . . . . . . . . . . . . . . 37<br />
Kjekt å ha. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 38<br />
Tilbakeblikk . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 39<br />
Prosjekt sammenslåing. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 40<br />
Kvotering av kvinner til Forsvaret. . . . . . . . . . . . . . . . . . . 42<br />
Forsvaret trer inn i UAV-alderen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 46<br />
Filmanmeldelse: The Pacific . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 48<br />
Det store luftslaget over Norge . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 50<br />
NATOs hovedkvarter trenes på Ulsnes . . . . . . . . . . . . . . 54<br />
Alltid behov for Joint Warfare Centre . . . . . . . . . . . . . . . 56<br />
Internasjonale nyheter . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 58<br />
16<br />
48 50<br />
innhold
Hva skjer med 2B?<br />
BFO er opptatt av at personellet skal unngå unødig usikkerhet og unødig omstilling. Derfor<br />
har vi i ord og handling ropt et kraftig varsko til Forsvarsstaben (FST) for å slippe «ompuss»<br />
i forhold til den «såkalte» omstillingsrunde 2B.<br />
Av forhandlingsleder Rune Rudberg og<br />
Tom Skyrud<br />
Dessverre er det mange tegn som tyder på at<br />
Forsvaret ikke tar innover seg våre advarsler,<br />
og nå er det all mulig grunn til å spørre om<br />
hvorfor alt skjærer seg når Forsvaret nok<br />
en gang skal omstille. Man burde forutsette<br />
at etaten på dette tidspunkt er godt drillet i<br />
hvilket håndgrep som skal tas til enhver tid i<br />
hver enkelt omstillingsfase. Hva har skjedd i<br />
langtidsperioden?<br />
Fase 1:<br />
Omorganisering av Forsvarets ledelse,<br />
herunder flytting av FOH fra 72 til 21<br />
driftsenheter i Forsvaret (DIF). Utflytting av<br />
Generalinspektørene<br />
Fase 2A:<br />
FRIFLO, det vil si flat overføring av<br />
forsyning og vedlikehold fra Forsvarets<br />
logistikkorganisasjon til største bruker (GIH<br />
og GIL).<br />
Hva skulle ha skjedd fra sommeren 2010, og<br />
hva skjer videre til 1.aug 2011?<br />
Fase 2 B<br />
Tilpasse organisasjonen som en følge av 2A,<br />
det vil si en “massering og trimming”<br />
Hva skjer EGENTLIG i fase 2B?<br />
I Forsvarssjefens Gjennomføringsdirektiv ble<br />
det gitt en rekke nye oppdrag til fase 2B, uten<br />
at tidsplanen ble justert, mot BFOs sterke<br />
protester.<br />
• Nedtrekkskrav ift årsverk I tillegg skal en<br />
rekke årsverk flyttes mellom stab/støtte og<br />
operativ “søyle” for å styrke operativiteten.<br />
• Nedjustering av gradsnivå på et betydelig<br />
antall stillinger etter “synse-metoden”.<br />
• Utflytting av stabs- og<br />
ledelseselementene til Kystvakt,<br />
Forsvarets informasjonsinfrastruktur og<br />
Generalinspektøren for Heimevernet<br />
Forsvaret kan for øvrig ikke svare på hva<br />
som er gevinsten ved disse flyttingene.<br />
I den senere tid har Forsvarssjefen ved<br />
gjentatte anledninger understreket at lov- og<br />
avtaleverk skal følges. For BFO er dette<br />
en selvfølge, men det synes som om FSJ<br />
6<br />
ffisersbladet
sier en ting og samtidig aksepterer at hans<br />
undergitte gjør noe helt annet. Rapporter<br />
fra BFO medlemmer i etaten tyder på<br />
at avstanden mellom teori og praksis er<br />
betydelig. Dette samsvarer også med BFOs<br />
egne opplevelser i forhold til Forsvarsstaben<br />
(FST). Det er faktisk grunn til å stille spørsmål<br />
ved Sundes gjennomslagskraft i egen etat.<br />
Lov – og avtaleverket (AML og HA/TA<br />
§8 og vedl 2) sier at enhver endring skal<br />
vurderes i forhold til personellmessige<br />
konsekvenser, og konsekvensene skal<br />
utredes og behandles på det nivået hvor<br />
endringene oppstår. Deretter skal saken<br />
sendes til neste nivå. Det sier seg selv<br />
at dette tar tid, men det er faktisk slik det<br />
skal fungere i et demokratisk arbeidsliv. I<br />
den utvidede fase 2B er ikke arbeidslivets<br />
spilleregler fulgt i tilstrekkelig grad.<br />
Arbeidsgiver benytter styringsretten til å<br />
forsere tidsbruken. At FSJ ikke har noen<br />
styringsrett på dette synes å bli fullstendig<br />
neglisjert. Vi vet at enkelte DIFer ikke<br />
involverer nivåene der endringene skjer<br />
på grunn av det råkjøret som er lagt opp<br />
fra FSTs side. Dette bekreftes i stor grad<br />
av de tilbakemeldinger vi mottar fra våre<br />
lokale tillitsvalgte. Hvorfor oppstår denne<br />
situasjonen?<br />
Slik dagens struktur fremstår, er det de<br />
21 DIF-sjefene som får oppdraget med<br />
gjennomføre fase 2B. DIFenes svært ulike<br />
kompleksitet og størrelse gir forskjeller i<br />
hvordan omstillingsløpet vil fortone seg.<br />
Mens det for eksempel for Vernepliktsverket<br />
vil være tilstrekkelig med behandling på ett<br />
nivå, vil man i Hæren måtte gjennomføre<br />
prosessen sekvensielt på både nivå to, tre,<br />
fire og fem. Dette følger av gjeldende lov – og<br />
avtaleverk som skal følges, i følge FSJ.<br />
BFO må stille følgende spørsmål: Er det<br />
ingen som følger ordre lenger, eller er det slik<br />
at FSJ har gitt så kort tidsfrist at det er umulig<br />
å følge lov – og avtaleverk? Hvorfor kan ikke<br />
Forsvaret sørge for at ting blir gjort riktig den<br />
første gangen, for dermed å unngå å måtte<br />
gjøre alt to ganger.<br />
BFO kan nemlig avgi følgende løfte:<br />
Ingen omstillingshåndgrep skal iverksettes<br />
før personellet har fått gjort sin rettmessige<br />
innflytelse gjeldende!<br />
ffisersbladet 7
maskingevær<br />
på vei!<br />
Nytt lett<br />
Da er avgjørelsen tatt. Forsvaret anskaffer nytt lett<br />
maskingevær. Det ble FN Herstal Minimi.<br />
Minimi på skytefeltet. Bak ser vi<br />
utfordreren MG4 fra Heckler & Koch.<br />
MINIMI på Terningmoen<br />
og HK bak.<br />
Av Einar Holst Clausen<br />
Foto: Forsvaret og FN Herstal<br />
De to kandidatene som Forsvaret sto igjen<br />
med til slutt var Heckler & Koch MG4,<br />
etterkommeren til veteranen MG3, og FN<br />
Herstal Minimi. Begge kandidatene hadde<br />
utskiftbare løp og utskiftbar kolbe, og kaliber<br />
5,56 mm. Lars Fjæringren fra HVSKS på<br />
Dombås har blant flere deltatt under testingen,<br />
og kan fortelle at det er lagt vekt på at en rekke<br />
kvalitetskrav måtte oppfylles. Teknisk kvalitet,<br />
brukervennlighet og ildkraft har noen av mange<br />
viktige momenter under vurderinger og tester.<br />
Minimi er i bruk i USA, Australia, Frankrike,<br />
Nederland, Belgia, Canada, Israel, Japan,<br />
Nepal, New Zealand, Storbritannia og<br />
Sverige. Våpenet har lavere skuddtakt enn<br />
MG-3, men er til gjengjeld mye lettere. Et<br />
hovedargument for denne anskaffelsen,<br />
har vært at våpnet kan betjenes av kun én<br />
skytter. For Minimi har et lett ladesystem for<br />
200 skudds båndet ammunisjon, som ligger<br />
i en ammoboks som festes direkte under<br />
våpnet og tilbringermekanismen. Derfor kan<br />
Maskingeværet betjenes av skytteren alene,<br />
noe som gir økt ildkraft, da flere i avdelingen<br />
kan utstyres med MG.<br />
En annen viktig faktor, er at vi nå får kaliberet<br />
5,56 x 45 mm NATO også på våre MG’er.<br />
Det er i følge <strong>Offisersbladet</strong>s kilder, helt klare<br />
logistikkmessige fordeler med ammunisjon<br />
som tar mindre plass, og veier betydelig<br />
mindre enn vår gamle 7,62 mm. Enkelte<br />
kritikere vil imidlertid hevde at 7,62 mm hadde<br />
mer gjennomslagskraft i målet, men FLO og<br />
testpanelet har nok veid dette opp imot å få<br />
en enhetlig og lettere ammunisjonstype, samt<br />
fordelene med enmannsbetjening av MG’en.<br />
Heimevernet skal også etter planen få<br />
dette nye maskingeværet, nå som Forsvaret<br />
kjøper inn 1.900 FN Herstal Minimi. Forventet<br />
leveranse er i følge FLO, sommeren 2011,<br />
med utlevering til avdelingene utover høsten<br />
2011. Fordelingsnøkkelen er enda ikke kjent,<br />
men den nye MG’en skal fordeles til alle<br />
forsvarsgrenene.<br />
8<br />
ffisersbladet
Minimi brukes av en rekke land,<br />
her fra felt i Afghanistan.<br />
FAKTA:<br />
Fra testskytingen på<br />
Terningmoen.<br />
Opphavsland: Belgia<br />
Type:<br />
Maskingevær<br />
Produsent: FN Herstal<br />
Kaliber:<br />
5,56 x 45 mm<br />
NATO<br />
Mekanisme: Gassdrevet<br />
Skuddtakt: 700-1000 skudd/<br />
min<br />
Utgangshastighet: 925 m/s.<br />
Vekt, uladet: Ca 7 kg<br />
Vekt ladet: Ca 11 kg<br />
Lengde:<br />
1040 mm<br />
Magasinkapasitet: 200 skudds<br />
patronbelte i boks,<br />
eller 30 skudds<br />
magasin<br />
ffisersbladet<br />
9
Erstatning for fysiske og ps<br />
etter utenlandsoppdrag for Forsvaret<br />
Det norske forsvaret har i flere år sendt<br />
soldater i internasjonale operasjoner.<br />
Spesielt innsatsen i Afghanistan de siste<br />
årene har fått mye oppmerksomhet i<br />
media. I forbindelse med dette, har det<br />
også blitt et økt fokus på skader på norsk<br />
personell.<br />
Av Torkel Tjørhom Fandrem<br />
Advokat, ProJure Advokatfirma DA<br />
I 2010 kom en ny bestemmelse i lov om<br />
personell i forsvaret som en endrer på statens<br />
erstatningsplikt for skader som er oppstått ved<br />
utenlandsoppdrag. Bestemmelsen har gjort<br />
det lettere å få erstatning, men har også skapt<br />
noen reaksjoner. Blant annet på grunn av at<br />
den opererer med et skille på skader som har<br />
oppstått før og etter 2010. For psykiske skader<br />
før 2010 har det blitt laget en egen forskrift<br />
om erstatningsutmålingen. Jeg vil i denne<br />
artikkelen fokusere på betydningen av de nye<br />
reglene, og da spesielt for personell som har<br />
pådratt seg psykiske belastningsskader før<br />
2010.<br />
Andre rettigheter som følger av yrkesskade<br />
ved utenlandsoppdrag vil kun kort bli nevnt<br />
for sammenhengens skyld. Det vises i denne<br />
sammenheng til at man som militært personell<br />
etter folketrygdloven har krav på støtte fra NAV<br />
for yrkesskade for enhver skade eller sykdom<br />
som har er påført eller har oppstått under<br />
opphold i utlandet. Skaden eller sykdommen<br />
trenger ikke å knytte seg til tjenesten.<br />
Erstatning for militært og sivilt personell som<br />
skader seg på jobb for forsvaret i Norge vil ikke<br />
bli behandlet i denne artikkelen.<br />
Hva skal til for å få erstatning etter de nye<br />
reglene<br />
Erstatningsreglene i lov om personell i<br />
Forsvaret<br />
Den nye bestemmelsen er inntatt i lov om<br />
personell i forsvaret § 12 a-c, under kapittelet<br />
for tjenestegjøring i internasjonale oppdrag.<br />
Reglene gjelder ikke ved tjenestegjøring<br />
nasjonalt. Med internasjonale oppdrag<br />
menes oppdrag som er godkjent av norske<br />
myndigheter. Såkalte fredsstyrker er omfattet<br />
av begrepet. Opptrening til oppdragene før<br />
avreise omfattes ikke av bestemmelsen. Skader<br />
som oppstår ved slik opptrening omfattes<br />
av alminnelig erstatningsrettslige regler og<br />
reglene om yrkesskade.<br />
Det spesielle med den nye bestemmelsen<br />
er at den pålegger staten et objektivt ansvar<br />
for skader eller sykdom som har oppstått<br />
som følge av internasjonale oppdrag. Det<br />
vil si erstatningsansvar uavhengig av skyld.<br />
Loven stiller heller ikke krav om at det kan<br />
vises til en konkret ulykkeshendelse eller<br />
sykdomseksponering, slik vilkåret er ved<br />
yrkesskade. Dette gjør at det er enklere å<br />
konstatere at en psykisk belastningsskade<br />
skyldes utenlandsoppdraget.<br />
Det er imidlertid et krav om at skadelidte<br />
sannsynliggjør at utenlandsoppdraget er årsak<br />
til skadene. Det er ikke nok å vise til at man<br />
ble syk mens man var på utenlandsoppdrag.<br />
Dersom sykdommen eller skaden ville<br />
oppstått uavhengig av om man reiste på<br />
utenlandsoppdrag omfattes dette ikke av den<br />
nye erstatningsordningen. Det er imidlertid<br />
ikke noe krav om at man blir syk mens man<br />
er på utenlandsoppdrag. Sykdom, psykisk<br />
skade og i noen tilfeller også fysisk skade kan<br />
i noen tilfeller først slå ut mange år senere.<br />
Man vil da ha rett på erstatning så sant det kan<br />
sannsynliggjøres at det er utenlandsoppdraget<br />
som er årsak til skaden. I utgangspunktet<br />
gjelder reglene både sivilt og militært personell<br />
som har blitt skadet. Det er imidlertid noen<br />
begrensninger på dette punktet når det gjelder<br />
erstatning for psykiske belastningsskader før<br />
2010.<br />
Spesielt om psykiske belastningsskader<br />
De nye reglene har størst betydning for<br />
personell som har pådratt seg psykiske<br />
belastningsskader. For denne gruppen har<br />
det blitt betraktelig enklere å kunne oppfylle<br />
vilkårene for å få erstatning. Ved utformingen<br />
av loven ble det laget et skille før og etter<br />
1.januar 2010. Psykiske belastningsskader<br />
som følge av tjenestegjøring før 31.12.2010<br />
får erstatning regulert ut i fra en egen forskrift.<br />
Denne forskriften omfatter imidlertid ikke<br />
personell som har blitt skadet under oppdrag<br />
før 1978. Disse må eventuelt søke erstatning<br />
etter alminnelige erstatningsrettslige regler,<br />
og vil ha en mye vanskeligere vei å gå både<br />
med tanke på spørsmål om ansvarsgrunnlag,<br />
årsakssammenheng og foreldelse. Videre<br />
gir forskriften kun militært personell rett på<br />
erstatning.<br />
Et vilkår for å få erstatning etter forskriften<br />
er at man har en psykisk belastningsskade<br />
som fører til varig tap av ervervsgrunnlag, det<br />
vil si ervervsmessig uførhet. Dette begrepet<br />
må ikke blandes sammen med medisinsk<br />
invaliditet som fastsettes av lege. En leges<br />
vurdering vil allikevel ha betydning for uførhet<br />
som er en ren matematisk vurdering av<br />
ervervsevnen med og uten skaden. Dersom<br />
skaden fører til halvert inntekt, er man 50 %<br />
ufør. Inntekter fra trygd og pensjon regnes<br />
ikke med i vurderingen av uføregrad Det<br />
er ikke noe krav om at man skal motta<br />
uførepensjon fra NAV. Juridisk sett betyr ikke<br />
”varig” at reduksjonen må være ”livsvarig”. 10<br />
år er helt klart varig, trolig også ned mot 7 år.<br />
Dersom det oppstår vesentlige forverring<br />
i uføregraden etter at oppgjør er foretatt,<br />
er det mulig å søke om etteroppgjør.<br />
Dette må gjøres innen 5 år etter at det<br />
10<br />
ffisersbladet
ykiske skader<br />
opprinnelige oppgjøret ble foretatt. Dette<br />
følger av forskriften. Videre må man ha en<br />
psykisk skade som fører til tapet. Det er ikke<br />
fastsatt at man må ha en bestemt diagnose<br />
for at dette vilkåret skal oppfylles. Enkelte<br />
diagnoser vil imidlertid oppfylle kravet fortere<br />
enn andre. Om man har en psykisk skade<br />
eller ikke, vil avhenge av en konkret vurdering<br />
foretatt av kyndig medisinsk personell.<br />
Dersom man oppfyller vilkårene ovenfor, vil<br />
man ha rett til erstatning. Er man i tvil, bør<br />
man oppsøke en lege og etter hvert juridisk<br />
hjelp for å avklare spørsmålene.<br />
Hvordan gå frem dersom man skal søke om<br />
erstatning?<br />
Statens pensjonskasse (SPK) administrerer<br />
ordningen og behandler søknader om<br />
erstatning. I de fleste tilfeller vil det bli foretatt<br />
en vurdering og undersøkelse av medisinsk<br />
spesialist for å avgjøre om det kan sies at<br />
plagene man har skyldes internasjonale<br />
oppdrag. SPK vil derfor innhente en<br />
spesialisterklæring. Erklæringen utarbeides<br />
etter et mandat fra Forsvarsdepartementet,<br />
men skadelidte kan være med å påvirke<br />
valget av spesialist. I tillegg vurderes<br />
sykehistorien, historisk arbeidsinntekt og<br />
eventuell trygdehistorie. Dette for å vurdere<br />
omfanget av erstatningen, samt spørsmålet<br />
om årsakssammenheng og ansvar. Man<br />
kan la seg bistå av advokat i denne<br />
prosessen. Forskriften åpner for å dekke<br />
nødvendige advokatutgifter og utgifter til<br />
spesialisterklæringen som er nødvendig å<br />
hente inn.<br />
Dersom man har vært i utenlandstjeneste<br />
før 2010, og har pådratt seg, og fått<br />
konstatert en psykisk belastningsskade<br />
før forskriften trådde i kraft, må man huske<br />
på at det er en 3 års foreldelsesfrist som<br />
løper fra forskriften ble innført den 01.01.10.<br />
Dersom kravet blir foreldet, mister man retten<br />
til erstatning. For ikke å risikere dette, bør<br />
det søkes om erstatning før utløpet av 2012.<br />
Dersom man får konstatert skaden etter 2010<br />
er foreldelsesfristen 3 år etter at skaden ble<br />
konstatert.<br />
Ved nyere skader som oppstår mens man<br />
er i tjeneste, bør man i tillegg melde fra til<br />
medisinsk personell og overordnede der<br />
man tjenestegjør. Forsvaret plikter å melde<br />
videre til NAV og SPK om yrkesskader. Ut<br />
i fra innslag i media den siste tiden tyder<br />
det imidlertid på at det kan være mangler i<br />
Forsvarets registrering av skader. Selv om det<br />
er Forsvarets ansvar, bør man som skadelidt<br />
kontrollere at skaden faktisk er meldt. Det<br />
kan sikre en raskere og mindre problemfylt<br />
prosess frem mot ordninger med NAV og SPK<br />
Hva får man i erstatning?<br />
Størrelsen på erstatningen er avhengig av når<br />
man tjenestegjorde og uføregrad. Erstatning<br />
for personell som tjenestegjorde før 2010 er<br />
maksimalt på 35G (35 ganger folketrygdens<br />
grunnbeløp). For de som tjenestegjør i<br />
2010 eller senere er maksimalbeløpet 65G.<br />
Grunnbeløpet er i dag kr 75 641 (justeres i<br />
mai hvert år). Maksimalbeløpene blir dermed<br />
henholdsvis kr 2 647 435 og kr 4 916 665.<br />
Maksimalbeløpet utbetales ved 100 %<br />
uføregrad. Ved lavere uførhet reduseres<br />
utbetalingen forholdsmessig uavhengig av<br />
alder. Det vil si at dersom man regnes som<br />
50 % arbeidsufør, har man rett på 50 % av<br />
maksimalbeløpet.<br />
Dersom den totale erstatningen blir mer<br />
enn 9G, kan man velge om man ønsker<br />
erstatningen utbetalt som et engangsbeløp,<br />
eller terminvis utbetalt. Man kan også velge<br />
en kombinasjon av disse. Dersom man ikke<br />
foretar seg noe, eller får mindre enn 9G, vil<br />
summen bli utbetalt i en engang. Dersom<br />
man velger en terminvis utbetaling, vil de<br />
månedlige utbetalingene justeres, slik at ikke<br />
den reelle verdien av erstatningen blir lavere<br />
enn ved en engangsutbetaling.<br />
Dersom den skadelidte dør før hele eller<br />
deler av erstatningen er utbetalt, tilfaller<br />
denne barn, ektefelle/partner eller registret<br />
samboer. Erstatningen vil da bli utbetalt<br />
som et engangsbeløp. Trygdeytelser og<br />
eventuelle private forsikringer kommer i tillegg<br />
til erstatningen etter denne ordningen. Andre<br />
erstatninger fra staten for samme skade<br />
skal gå til fradrag. Erstatningsordningen<br />
har imidlertid en utforming som tilsvarer<br />
kompensasjon for fremtidig inntekt etter<br />
andre erstatningsordninger. Det kan derfor<br />
anføres at det kun er tidligere erstatning<br />
av fremtidig inntekt som skal komme til<br />
fradrag. Dette spørsmålet er imidlertid<br />
ikke avklart. Prinsipper fra den alminnelige<br />
erstatningsretten taler imidlertid for at en slik<br />
løsning må legges til grunn.<br />
Reaksjoner på ordningen og ordningens fremtid<br />
Erstatningsordningen er et positivt bidrag for<br />
å sikre rettighetene til personer som har blitt<br />
utsatt for skader ved utenlandsoppdrag for<br />
Forsvaret. Spesielt personer med psykiske<br />
skader har tidligere hatt vanskelig for å få<br />
erstattet de tap de faktisk har hatt. Ordningen<br />
har imidlertid noen klare svakheter. Det har<br />
ikke blitt gitt noen fullgod forklaring på hvorfor<br />
det skal være et skille mellom rettighetene til<br />
personell som tjenestegjorde før og etter<br />
2010. I tillegg faller personer som<br />
tjenestegjorde før 1978 helt utenfor. Dette har<br />
ført til at flere veteraner og<br />
interesseorganisasjoner har reagert sterkt.<br />
Enkelte har valgt å levere tilbake<br />
tjenestemedaljene de har mottatt i protest.<br />
Saken har også vakt interesse i media, og<br />
blitt drøftet på politisk nivå. Det jobbes for at<br />
skille skal fjernes, og at 65G skal være<br />
maksimalbeløpet uavhengig av når man<br />
tjenestegjorde. Spørsmålet er ikke avklart fra<br />
Stortingets side, og foreløpig er det grensen<br />
på 35G som gjelder for personer som<br />
tjenestegjorde før 2010. Om den blir endret<br />
gjenstår å se.<br />
For personer som på oppdrag før 2010<br />
vil maksimal erstatning som sagt utgjøre i<br />
overkant av 2,5 millioner kroner. I enkelte<br />
tilfeller kan dette se ut til å være en relativt<br />
lav erstatning for et ødelagt liv. Spesielt<br />
dersom skadelidte er ung og i begynnelsen<br />
av sin yrkeskariere. Man må imidlertid<br />
huske på at erstatningen kommer i tillegg<br />
til ordninger gjennom NAV og eventuelle<br />
andre erstatninger og forsikringer som<br />
det ikke gjøres fradrag for. I tillegg tar<br />
ikke ordningen hensyn til skadelidtes<br />
alder, i motsetning til for eksempel vanlig<br />
yrkesskadeerstatning. Det betyr at eldre vil<br />
komme mye bedre ut av ordningen enn de<br />
ville gjort etter vanlig ordning for yrkesskade.<br />
Yngre skadelidte vil kun i enkelttilfeller få<br />
noe mindre enn det en yrkesskadeerstatning<br />
vil gi. Man må imidlertid være klar over at<br />
dersom man kan vise til et konkret tilfelle<br />
som har ført til skaden vil man i tillegg<br />
være omfattet av yrkesskadelovgivingen.<br />
Yrkesskadeerstatningen og erstatning<br />
etter forskriften skal da samordnes<br />
slik at skadelidte får et best mulig<br />
erstatningsoppgjør. Personer som har mottatt<br />
erstatning etter forskriften bør derfor få<br />
vurdert om de har krav på tilleggserstatning<br />
etter yrkesskadelovgivingen.<br />
ffisersbladet 11
Ingen forskjell<br />
på soldat og general<br />
Liten – snill – nysgjerrig. «Scent» ser ut som en helt vanlig familiehund.<br />
Men hans ekstreme luktesans gjør han til Narko Nords skarpeste våpen.<br />
Tekst: major Hanne Olafsen, lederstøtte FOH<br />
- Det er jaktinstinktet som er avgjørende<br />
for hvor god en hund blir, sier kaptein og<br />
administrativ leder, Thor Øxseth i Narko<br />
Nord. Under øvelse Gram inntok Narko Nord<br />
det nasjonale hovedkvarteret. Da hadde de<br />
tidligere i uken gjennomsøkt blant annet Bodø<br />
hovedflystasjon.<br />
- Det er viktig å vise at det ikke er forskjell<br />
på soldater, befal eller sivile. Nulltoleransen<br />
i Forsvaret gjelder alle og det er viktig at<br />
ord og handling henger sammen, sier<br />
Øxseth. Han får støtte av generalmajor<br />
og nestkommanderende i FOH, Morten<br />
Haga Lunde, som selv fikk firbent besøk på<br />
kontoret.<br />
- Det er betryggende og det er viktig at en<br />
ikke blir utelukka bare fordi man er general,<br />
understreker Lunde som mener at dette<br />
kan like godt skje på alle nivåer i enhver<br />
organisasjon.<br />
- Det må ikke være forskjell på Kong<br />
Salamon og Jørgen Hattemaker, sier han.<br />
Det ble ikke markert funn på FOH, men<br />
Øxseth forteller at i de tilfellene det avdekkes<br />
bruk av narkotika så opprettes sivile<br />
straffesaker. Hittil i år er det opprettet sak mot<br />
rundt 280 personer.<br />
- Mange av sakene blir opprettet ved<br />
innrykk av nye mannskaper, og fordi det i<br />
samfunnet snakkes om at det finnes<br />
narkotika til alle som vil ha, blir det desto<br />
viktigere å jobbe aktivt mot narkotika i<br />
Forsvaret, sier Øxseth. Han forteller at det<br />
aller meste av bruken de avdekker skjer<br />
hjemme på permisjon og ikke på militært<br />
område.<br />
- Vi tror dette i stor grad skyldes den<br />
hyppige kontrollvirksomheten. Vi ser også<br />
at antallet saker henger klart sammen med<br />
hyppigheten av søk og urinprøvekontroller,<br />
sier han.<br />
Generalmajor Lunde mener tallene er høye.<br />
12<br />
ffisersbladet
- Det ideelle tallet er jo null. I militær setting<br />
hvor vi håndterer farlig materiale, skytevåpen,<br />
informasjon - som ofte er gradert - så er det<br />
viktig at vi reduserer slike saker slik at vi<br />
klarer å operere på en sikker og god måte,<br />
sier han.<br />
Og ifølge Øxseth så brukes det mye tid i<br />
dag på det forebyggende viktige arbeidet.<br />
- Vi er med på å sørge for at avdelingene<br />
selv driver med forebyggende arbeid. For<br />
eksempel kan avdelingene selv ta urinprøver<br />
av mannskaper og eget befal uten at vi<br />
nødvendigvis må være der. Noen avdelinger<br />
er veldig flinke, sier han og håper og tror flere<br />
vil følge opp.<br />
Thor Øxseth (f. v), etterforsker Svein<br />
Erik Haugan og hundefører Ina<br />
Camilla Molberg.<br />
ffisersbladet 13
Litt av hvert<br />
Widowmakers parade field<br />
Med referanse til diskusjon omkring ikke akseptable<br />
subkulturer i Forsvaret, så er det interessant å observere<br />
at det under en høytidelig minnesmarkering i leiren til<br />
Multinational Force & Observers i Sinai, åpnet en ny<br />
paradeplass med navnet ”Widowmakers parade field”.<br />
Legg også merke til avdelingsmerke med dødningehode.<br />
Det er tydelig at det verserer forskjellige oppfatninger om<br />
hva som er politisk fordøyelig i de forskjellige militære<br />
kulturene rundt omkring i verden.<br />
Oberst Tore Bade/MFO Sinai<br />
Nytt fartøy til Sjøheimevernet – døpt av Dronningen<br />
H M Dronning Sonja døpte Heimevernets<br />
nyervervelse, SHV Olav Tryggvason, under en<br />
høytidelig seremoni ved Akershus festningskai den<br />
7. januar.<br />
Fartøyet av Reine-klassen er tilpasset Heimevernets<br />
behov for et kombinert kommando-, logistikk- og<br />
treningsfartøy, og skal bidra til styrkeproduksjon og<br />
økt operativ evne. Det andre fartøyet i denne klassen<br />
blir overlevert våren 2011. Fartøyene er anskaffet<br />
for å styrke Heimevernets evne til å trene og øve<br />
mannskaper der hvor mannskapene faktisk befinner<br />
seg. De får rollen som et ”flytende klasserom” med<br />
instruktører og materiell ombord. Fartøyene skal også<br />
bidra til å understøtte HVs ulike logistikkbehov, og<br />
skal også være tilgjengelig for andre forsvarsgrener<br />
ved behov, ikke minst Sjøforsvaret. Framdriften sikres<br />
med en kombinasjon av diesel og elektrisitet, noe<br />
som sparer miljøet for vesentlige utslipp i forhold til<br />
mer konvensjonelle løsninger.<br />
Her er det like før H M Dronning Sonja skal knuse champagneflasken mot skipssiden<br />
på SHV Olav Tryggvason.<br />
jimmy.bjerkansmo@bfo.no<br />
H M Dronning Sonja etter dåpen, og<br />
sammen med representant fra verftet,<br />
generalinspektøren for Heimevernet<br />
gen.maj Kristin Lund, samt offiserer<br />
fra Sjøheimevernet.<br />
Åge Skjellum ble æreskadett!<br />
Under en seremoni på Krigsskolen i forbindelse med markeringen av 260-årsdagen<br />
for skolens opprettelse, foretok krigsskolens sjef, oberst Arne Opperud, utnevnelsen<br />
av årets “Æreskadett”. Til øredøvende klappsalver ble “æreskepien” plassert på<br />
hodet til leder av skolens læremiddelsentral gjennom mer enn 40 år, den utrolig<br />
populære Åge Skjellum. Det er en dårlig bevart hemmelighet at den godeste<br />
Skjellum etter hvert har opparbeidet seg et ry som “kadettens beste venn”, og mange<br />
av historiene, enkelte med vesentlige innslag av troverdighet, bekrefter dette! Uansett<br />
– et godt og fortjent valg!<br />
Leder av Krigskolens<br />
læremiddelsentral,<br />
Åge Skjellum, ble<br />
utnevnt til årets<br />
“Æreskadett”.<br />
14 ffisersbladet
General i det Sveitsiske luftforsvaret besøkte Ørland<br />
Sjef for det Sveitsiske Luftforsvaret, Generalløytnant Markus Gygax<br />
besøkte i desember 2010 Ørland hoveflystasjon for å inspisere<br />
”Swiss Nightway ”. Dette er den årlige nattflyvnings øvelsen som<br />
sveitserne har på Ørland.<br />
Sjef 138 Luftving, Brigader Tom Guttormsen møtte Generalen,<br />
som etter en rask lunch dro rett ut til terminalområdet, hvor han ble<br />
kledd opp i flyutstyr for å delta på kveldens nattoperasjoner, da<br />
som passasjer i baksete på en av de sveitsiske F-18. Generalen har<br />
vært på Ørland flere ganger tidligere under den samme øvelsen.<br />
-Alt er veldig godt organisert her på Ørland, ledelsen og hvordan<br />
de forskjellige instansene samarbeider med hverandre for å få<br />
ting til å fungere. Infrastrukturen her passer oss perfekt og det<br />
samme gjør luftrommet vi får tildelt for å operere i. Her kan vi starte<br />
flyoperasjoner sent på ettermiddagen og holde på til nærmere<br />
midnatt, noe som er umulig hjemme i Sveits. Der er det strenge<br />
restriksjoner på når vi kan operere om natten, sa generalløytnanten.<br />
- Våre flygere får også verdifull trening ved å fly i større scenario Generalløytnant Gygax i fullt utstyr sammen med piloten på F-18.<br />
sammen med F-16 fra 338 skvadron. I tillegg har vi også deltatt<br />
med våre F-18 fly i øvelse Flotex Silver hvor vi har bidratt med luft til<br />
luft kapasitet. Dette gir oss en ny dimensjon ved å øve her. Under<br />
øvelse Flotex Silver hadde for øvrig personell fra Luftforsvarets<br />
Kontroll og Varslingsskole, (LKVS), kurs for sine Luftkontrollører<br />
på Ørland, og de har fikk stort utbytte av at de kunne trene med<br />
større flypakker og flere aktører enn de ellers ville hatt muligheten<br />
for. Nettopp her bidro sveitserne med sin ”luft til luft” rolle, og bidro<br />
til mer realistiske scenarier under øvelsen, sa en svært så positiv<br />
Markus Gygax.<br />
Generalløytnant Gygax sjef 138 luftving<br />
og sjefen for den Sveitsiske skvadronen<br />
med F-18 i messa på Ørland. Generalløytnant Markus Gygax .<br />
Litt av hvert<br />
På bildet ser vi fra venstre: Oblt Dag Simastuen (Senior<br />
National Representative), lt Jon Wicklund, lt Kai Rune<br />
Storevik og brigader Øyvind Strandman (sjef LUI).<br />
17. desember graduert Kai Rune Storevik og Jon Wicklund på Naval Air Base<br />
Corpus Christi og fikk derfor overrakt sine vinger av brigader Tom Guttormsen sjef<br />
138. luftving på Ørland.<br />
De unge løytnantene har dermed fullført ett og ett halvt år med intensiv<br />
utdanning i USA og er nå klare for 6 mnd typeutdanning på P-3 Orion i<br />
Jacksonville, Florida etter jul. Etter dette vil begge to dra til Andøya og 133<br />
Luftving.<br />
Vi ønsker de nye flygerne lykke til med videre tjeneste i Luftforsvaret!<br />
Tekst Bjørnar Aas<br />
Foto: NAS Corpus Christi<br />
ffisersbladet 15
Sinai<br />
– et «stridens eple» i mange hundre år<br />
Av Einar Holst Clausen<br />
Kilder: Wikipedia, Norsk Leksikon og MFO<br />
Litt nyere historie<br />
I mer moderne tid, har Egypt vært okkupert<br />
av så vel Tyrkia, som Frankrike, England og<br />
Israel. Det var Israel som var sist ute og<br />
påførte Egypt et nederlag, nemlig under<br />
Seksdagerskrigen i 1967, der Egypts tap<br />
innvarslet slutten på dets ledende posisjon i<br />
den arabiske verden. Etter seksdagers krigen<br />
og den jødiske triumfen, ble det Israelske<br />
forsvaret modernisert og forsterket ytterligere:<br />
Personellstyrken nådde 350 000 soldater,<br />
mens antallet stridsvogner passerte 2000.<br />
Sistnevnte innebar at de første israelske<br />
panserdivisjonene kunne opprettes. Dette var<br />
nok forutseende, for Egypt med sin president<br />
Nasser, hadde ikke gitt opp håpet om å<br />
gjenerobre Sinai-halvøya. For i 1968 startet<br />
Egypt den såkalte utmattelseskrigen, som<br />
bestod i egyptiske bombardementer av de<br />
israelske stillingene på Suezkanalens<br />
vestbredd. Hovedmålsettingen var å forstyrre<br />
Israels ro ved dets forsvarslinje ved<br />
Suezkanalen, Bar-Lev-linjen.<br />
Umattelseskrigen ble offisielt avsluttet etter<br />
amerikansk mekling den 8. august 1970 og<br />
resulterte i en situasjon med verken krig eller<br />
fred. Etter Nassers død 28. september 1970<br />
overtok Anwar Sadat som president. Sadat<br />
signaliserte at han var villig til å forhandle<br />
med Israel for å få tilbake Sinai-halvøya, men<br />
fant snart at utspillet var forgjeves.<br />
Yom Kippur-krigen 1973<br />
I 1973, etter ett års planlegging om endelig<br />
gjenerobring av Sinai-halvøya fra Israel,<br />
startet oppkjøringen til krigen. Fem egyptiske<br />
divisjoner, bestående av 100 000 soldater,<br />
1350 stridsvogner og 4000 kanoner og tunge<br />
bombekastere, beveget seg mot<br />
Suezkanalen. Hemmeligholdet rundt det som<br />
skulle skje, ble likevel forsøkt bevart så lenge<br />
som mulig: Divisjonssjefene og<br />
brigadesjefene ble informert om krigsplanen<br />
henholdsvis tre og to dager før selve<br />
angrepet, mens bataljons- og kompanisjefene<br />
ble orientert så sent som en dag i forveien.<br />
bombekastere ble avfyrt langs den egyptiske<br />
fronten, mens ytterligere 1500 kanoner spilte<br />
opp langs den syriske fronten. Med støtte fra<br />
en konstant sperreild fra det egyptiske<br />
artilleriet, krysset de første 8000 soldatene<br />
kanalen ved hjelp av 1000 gummibåter. Til<br />
sammenligning hadde Israel bare rundt 450<br />
soldater på vakt langs hele Suezkanalen,<br />
som foruten de 290 stridsvognene i hele<br />
Sinai selvsagt var håpløst utilstrekkelig til å<br />
demme opp angrepet. Enheter fra Egypts 2.<br />
armé erobret de første fortene i Bar-Lev-linjen<br />
etter bare en time. Kort tid etter falt enda flere<br />
fort, og på ettermiddagen hadde 32 000<br />
egyptiske soldater tatt seg over kanalen. På<br />
kvelden var avdelinger fra to egyptiske arméer<br />
etablert seg på østbredden. Da hadde omtrent<br />
80 000 soldater fordelt på tolv bølger trengt et<br />
stykke inn i Sinai og gravd seg ned langs<br />
kanalen.<br />
Syria angriper Golan<br />
Samtidig gikk Syria til angrep ved Golan, hvor<br />
situasjonen raskt ble desperat for Israel. Over<br />
1460 syriske stridsvogner rykket frem mot de<br />
177 israelske på Golan-fronten; 11 israelske<br />
kanoner viste seg også forsvinnende lite<br />
sammenlignet med de 115 syriske. Syria brøt<br />
gjennom i den sørlige delen og klarte nesten<br />
å krysse hele Golan og komme inn i Galilea.<br />
Den militære stillingen endret seg langsomt.<br />
Israelerne hadde fått mobilisert hele hæren,<br />
og var ikke lenger så underlegen i antall<br />
soldater. Under harde slag klarte israelske<br />
styrker å ta seg fram til Suezkanalen og<br />
krysse den. Egypterne, som hadde<br />
størstedelen av hæren på østsiden, fikk<br />
dermed problemer. Dette førte til at store<br />
deler av den egyptiske hæren ble omringet.<br />
For de israelske soldatene lå veien til Kairo<br />
åpen. Israel hadde vunnet krigen og hadde<br />
kontroll over Sinai-halvøya, selv om Egypt den<br />
dag i dag, ønsker å fremstå som vinnere av<br />
Yom Kippur krigen. Midt-Østen har alltid vært<br />
en kruttønne med stadige motsetninger og<br />
fremprovoserte kriger. USA tok derfor på<br />
slutten av 1970-tallet, et initiativ for fred i<br />
regionen, og hemmelige forhandlinger ble<br />
iverksatt.<br />
Camp David-avtalen<br />
Fredsavtalen ble undertegnet 17. september<br />
1978 og innebar en overenskomst om fred i<br />
Midtøsten. USAs president Jimmy Carter<br />
ledet de hemmelige forhandlingene mellom<br />
Egypts president Anwar Sadat og Israels<br />
statsminister Menachem Begin. Den egyptiskisraelske<br />
fredsavtalen ble senere signert i<br />
Washington DC, den 26. mars 1979.<br />
Hovedinnholdet i avtalen var gjensidig<br />
anerkjennelse av de enkelte landene, å<br />
avslutte urolighetene mellom de to landene,<br />
som hadde eksistert siden Israels<br />
uavhengighetskrig og at Israel skulle trekke<br />
Overraskende angrep<br />
Midt på dagen lørdag den 6. oktober 1973, på<br />
jødenes helligste dag, Yom Kippur, innledet<br />
Egypt angrepet. Kanoner, rakettkastere og<br />
Egyptiske styrker krysser overraskende Suez-kanalen under Yom Kippur krigen.<br />
16<br />
ffisersbladet
Oberst<br />
Tore Bade<br />
Bk i aksjon under operasjon.<br />
>>><br />
Israel rykket raskt innover i Egypt med sine<br />
amerikanske M-40 stridsvogner.<br />
seg helt tilbake med både militære og sivile<br />
fra Sinai-halvøya, som Israel hadde okkupert<br />
under seksdagerskrigen i 1967. Avtalen<br />
inkluderte også at israelske skip skulle<br />
passere fritt gjennom Suezkanalen, og<br />
anerkjente Tiranstredet og Akababukten som<br />
internasjonale vannveier. Sadat ble som kjent<br />
myrdet i 1981, av medlemmer av den<br />
egyptiske armeen, som hadde motsatt seg<br />
hans forsøk på å opprette fred med Israel.<br />
Men i 1982, etter lange forhandlinger, og stor<br />
påvirkning fra USA, leverte Israel fra seg de<br />
siste okkuperte områdene i Sinai. Her starter<br />
MFOs 25-årige innsats for å opprettholde<br />
fred i Midt-Østen.<br />
Multinational Force and Observerers (MFO)<br />
MFO ble etablert i 1981som et resultat av de<br />
pågående forhandlingene med Israel om å<br />
trekke seg ut fra Sinai-halvøya. MFO var<br />
imidlertid ikke fullt operativ før i 1982. MFO<br />
skulle opprinnelig vært en FN-misjon, men av<br />
ulike grunner ble det en USA-styrt<br />
fredsoperasjon utenfor ”FN og NATOsystemet”,<br />
men med operativ og økonomisk<br />
støtte fra flere deltager- og donorland.<br />
Norges bidrag til MFO har siden 1981 vært et<br />
lite i antall offiserer, men betydelig når det<br />
gjelder innflytelse. Blant annet har to tidligere<br />
forsvarssjefer tjenestegjort i Sinai, Bull<br />
Hansen og Sigurd Frisvold. Førstnevnte var<br />
sjef for styrken fra 1981 til 1984 mens Frisvold<br />
var hans militærassistent. I tillegg har Egil<br />
Ingebrigtsen, Tryggve Tellefsen og Narve<br />
Ludvigsen vært Force Commander for MFO i<br />
henholdsvis 1984–1989, 1997–2001, og<br />
2007-2009.<br />
Moshe Dajan og Ariel Sharon, Yom Kippur.<br />
FAKTA:<br />
Multinational Force and Observers (MFO)<br />
- MFO består av i underkant av 2500<br />
soldater fra 11 land: USA, Canada,<br />
Australia, Colombia, Italia, Uruguay, Fiji,<br />
Ungarn, Italia, New Zealand og Norge.<br />
- MFO skal vise synlig tilstedeværelse i<br />
Sinai.<br />
- MFO skal se til at Israel og Egypt<br />
overholder fredsavtalen som kom i stand<br />
i 1979, også kjent som Camp Davidavtalen.<br />
- MFO skal observere, rapportere<br />
og bekrefte aktivitet som kan true<br />
fredsavtalen mellom landene.<br />
-MFO skal tilrettelegge for at partene<br />
møtes og bygger gjensidig tillit.<br />
Oberst Tore Bade rett etter overtagelsen som<br />
Chief of Operations i MFO i 2009.<br />
Hva gjør du som sjef for operasjonene<br />
i MFO?<br />
- Stillingen som Chief of Operation<br />
(COP), er svært interessant med et vidt<br />
ansvarsspenn. Jeg har 54 personer i staben<br />
min, og er nummer 3 i hierarkiet, etter<br />
Force Commander og Chief of Staff. Dette<br />
innebærer at jeg tidvis må fungere som FC<br />
og være Chairman når vi har kabinetter. I<br />
MFO har vi foruten de 3 infanteri bataljonene,<br />
en log Bn, CPU med 3 fartøy, 8 helikopter og<br />
ett transportfly. Som COP så har jeg ansvar<br />
for alt på operasjonssiden. Dette er delt i flere<br />
områder hvor jeg på OPS-siden har bakke,<br />
luft og sjø, og på plansiden, alt av planverk,<br />
samt Force training og Force protection. Det<br />
positive er at jobben er spennende, svært<br />
interessant og utfordrende, og livskvaliteten<br />
er veldig bra, med egen bolig, bil, house<br />
rations, frihet, osv. Som COP så inngår jeg<br />
i det som kalles ”the tight-five”, det vil si<br />
ledergruppen rundt Force Commander. Det<br />
er også mange muligheter på reisefronten, og<br />
utrolig mye å se og gjøre i Midt-Østen.<br />
Utfordringer?<br />
Det som er utfordrende er manglende<br />
kapasiteter og kapabiliteter i staben,<br />
utfordringer med språk overfor COLBATT<br />
(Colombia) og TREU (Uruguay), samt<br />
etablerte kulturer som tidvis er vanskelig<br />
å påvirke. Organisasjonen er også sterkt<br />
politisk styrt, noe som utfordrer den operative<br />
siden.<br />
Du har en meget variert bakgrunn fra både<br />
nasjonal og internasjonal tjeneste, med<br />
tjeneste i blant Libanon, Irak, Rwanda,<br />
Bosnia, Kosovo, Afghanistan og Egypt. Hva<br />
gjør du når du kommer hjem fra Sinai nå til<br />
sommeren?<br />
- Jeg skal tilbake til Stabsskolen hvor jeg<br />
tidligere har vært både elev og assisterende<br />
hovedinstruktør. Denne gang blir det å gjøre<br />
ferdig en Mastergrad. Målet er nok å reise ut<br />
igjen, sammen med familien, kanskje til USA,<br />
men vi får se. Jeg er absolutt ikke fremmed<br />
for nye misjoner i framtiden<br />
ffisersbladet<br />
17
På inspeksjonstur med Forsvarets<br />
Operative Hovedkvarter<br />
Oberst Tore Bade (MFO), redaktør Einar Holst Clausen (<strong>Offisersbladet</strong>), flaggkommandør Nils Johan Holte<br />
(FOH), major Tore Morten Haugan (FOH), oberst Morten Kolbjørnsen (FOH) og kapteinløytnant Giovanni<br />
Neri (MFO liasson) ved grensen til Gaza.<br />
Flaggkommandør Nils J Holte og oberst Tore<br />
Bade blir vist våpencontaineren i OP/leiren til Fijisoldatene.<br />
Turen Nordover til El Gorah<br />
<strong>Offisersbladet</strong> ble invitert til Egypt/Sinai av<br />
MFO for å skrive litt om denne noe ukjente<br />
fredsoperasjonen i Midt-Østen. Det viste<br />
seg at FOH skulle ned på inspeksjon i<br />
samme tidsrommet, og <strong>Offisersbladet</strong> fikk<br />
lov til å henge seg på følget på tre offiserer,<br />
flaggkommandør Nils Johan Holte, oberst<br />
Morten Kolbjørnsen og major Tore Morten<br />
Haugan. Å reise fra Oslo til Cairo, er i seg<br />
selv en lang reise med mellomlanding i<br />
Frankfurt. Og med forsinkelser og manglende<br />
bagasje ved ankomst Cairo på kvelden, føltes<br />
den enda lengre. Heldigvis var den Norske<br />
ambassaden i Cairo, meget behjelpelige<br />
med å hente de tomhendte nordmenn på<br />
flyplassen, og kjøre oss til hotellet. For øvrig<br />
en lærerik timeslang kjøretur gjennom Cairo<br />
og en trafikktetthet og kjørekultur som bare<br />
må oppleves! På hotellet ble det sent på<br />
kvelden, hasteinnkjøp av toalettsaker og<br />
klær, før tidlig avreise med gammel maxitaxi,<br />
og syv timers kjøretur langs dårlige veier til<br />
MFOs North Camp i Nord Sinai (El Gorah).<br />
MFOs North Camp<br />
Dette er basen som Israel bygde under<br />
okkupasjonen av Egypt/Sinai (bygd i 1971),<br />
og som MFOs første Force Commander,<br />
generalløytnant Bull Hansen i 1982 klarte<br />
å overta før israelittene jevnet den med<br />
jorden. Israel fikk godt betalt for basen, som<br />
også har en stor flystripe. Leiren er stor og<br />
ryddig – typisk nok når Israel bygger baser<br />
– etter ”amerikansk modell”. At nordmenn<br />
har satt sitt preg på leiren, oppdages<br />
når vi rett etter å ha kommet inn gjennom<br />
flere sikkerhetskontroller, og passerte<br />
”Telemarksveien”. I North Camp ble vi ved<br />
ankomst på kvelden, tatt vel imot av oberst<br />
Tore Bade, som er Chief of Operations i<br />
MFO. Tore Bade fulgte oss for øvrig hele<br />
uken, og ga fortløpende orienteringer. En<br />
utmerket oppfølging og ivaretakelse. I løpet<br />
av den første kvelden i North Camp, fikk<br />
<strong>Offisersbladet</strong> blant andre snakket med<br />
de to norske av i alt 14 liaison-offiserer i<br />
MFO, major Kristian Løtveit og major Leif<br />
Hansen. De er en del av liaison-teamet<br />
som kontinuerlig reiser rundt i hele Sinai, og<br />
inspiserer områdene, samt har kontakt med<br />
militære myndigheter i grenseområdene. De<br />
kunne begge fortelle <strong>Offisersbladet</strong> om en<br />
utfordrende jobb, og meget hektiske 7-dagers<br />
uker. Liaisonsoffiserene jobber i en region<br />
med et meget komplisert og sammensatt<br />
situasjonsbilde, og det er en ubetinget<br />
fordel, nesten et krav, at disse stillingene<br />
bekles av offiserer med faglig tyngde, gode<br />
språkkunnskaper, samt god erfaring fra<br />
tidligere misjoner i utlandet.<br />
I løpet av oppholdet i North Camp, mottok<br />
vi en rekke orienteringer om så vel MFO, som<br />
situasjonen i Sinai og grenseområdene mot<br />
Gaza stripen, Israel (i Nord), Jordan og Saudi<br />
Arabia(i Sør). Vi fikk være med på ”Norsk<br />
aften” med nesten 200 gjester, der<br />
ambassadøren i Tel Aviv og ambassadøren i<br />
Cairo imponerende nok var til stede. Enda<br />
mer imponerende var det at ambassadøren i<br />
Cairo tok med seg den bortkomne bagasjen<br />
vår i sin bil, på den fem timers lange<br />
kjøreturen til North Camp!<br />
Inspeksjoner og smuglertuneller<br />
I løpet av disse dagene i North Camp, ble<br />
vi også tatt med ut til grenseområdene og<br />
den 11 kilometer lange grensen inn mot<br />
den Palestinsk okkuperte Gaza-stripen. En<br />
meget spesiell opplevelse å få anledning til<br />
å se Hamas-soldater inn i kvitauget, riktig<br />
nok fra andre siden av gjerdet. En spesiell<br />
opplevelse var det også å få se det store<br />
antall smuglertunneler, som graves fra<br />
Egyptisk side, over til Palestinerne i Gaza.<br />
Over 500 tunneler er stengt/ødelagt av<br />
Israelske bombeangrep, eller av Egyptiske<br />
myndigheter. Men man regner med at det<br />
fortsatt finnes flere hundre, og at det bygges<br />
stadig nye. Noen av tunnelene er faktisk så<br />
store at man kan kjøre traktorer og lastebiler<br />
inn i dem. Så smuglertunnelene med all den<br />
kriminalitet det fører med seg, er et stort<br />
problem for Egyptiske myndigheter. Men<br />
myndigheter ser litt mellom fingrene på dette,<br />
fordi handelen jo går ”strykende”, og mange<br />
18<br />
ffisersbladet
Sinai<br />
– et «stridens eple» i mange hundre år<br />
>>><br />
Her er Tore Bade på vei ut på inspeksjon med MFOs Black Hawk og et flernasjonalt liasson crew.<br />
Egyptere i grenseområdene livnærer seg<br />
ene og alene av dette. På vei ut til inspeksjon<br />
av OPer og andre installasjoner, opplevde<br />
vi ikke overraskende å kjøre gjennom små<br />
landsbyer preget av fattigdom og forsøpling.<br />
Kanskje ikke rart at de tyr til smugling og<br />
andre kriminelle handlinger. Overraskende<br />
var det imidlertid å få kjennskap til at Hamas<br />
via smuglertunnelene ofte selger varene som<br />
er smuglet inn i Gaza fra Israel, direkte til<br />
Egypterne, til en høyere pris, i stedet for at<br />
varene skal komme Palestinerne til gode.<br />
Sinai-halvøya og ørkenlandskapet spesielt i<br />
Nord, er bosatt av spredte beduinstammer.<br />
Beduinene er ikke godt ansett av Egypterne,<br />
og blir behandlet på samme måte som<br />
Europas sigøynere. Det er ikke mye å livnære<br />
seg på, og derfor er også hele regionen<br />
sterkt preget av kriminalitet, smugling og<br />
stammefeider, som ofte ender i rene<br />
blodbadet. Den største trusselen for MFOs<br />
patruljer, er derfor steinkasting, tyverier,<br />
spredte skyteepisoder og de lokales<br />
hasardiøse bilkjøring på de dårlige veiene.<br />
Black Hawk helikopter til patruljering<br />
MFO har to Black Hawk UH-60 helikoptre<br />
som den sjette dagen skulle fly gruppen<br />
på inspeksjon av grensen mot Israel fra<br />
Nord til Sør, samt området helt ned til<br />
Sharm el Sheikh. Men værgudene ville det<br />
annerledes. En kraftig sandstorm sørget for<br />
kansellering av helikopterturen, og gaven<br />
ble i stedet en 10 timers biltur til Sharm el<br />
Sheikh i full sandstorm og skummelt dårlig<br />
sikt. Men ”inspeksjons-teamet” fra FOH,<br />
fikk likevel med seg inspeksjon av både<br />
en Colombiansk OP/leir ved den Israelske<br />
grensen, samt en Amerikansk OP/Leir ved<br />
Akababukten, der man ser over til Jordan og<br />
Saudi-Arabia. Vel fremme i Sharm el Sheikh<br />
på kvelden, ble vi innkvartert i brakker, og litt<br />
lengre ned i leirgata, sto fortsatt en litt større<br />
representasjons-boenhet oppkalt etter Bull<br />
Hansen.<br />
Coastal Patrol Unit<br />
Den siste dagen på Sinai-halvøya, ble vi<br />
På veien Nordover til MFOs North Camp, var dette<br />
et vanlig syn.<br />
CPUs patruljefartøy med luksusbåten til Moubarak i bakgrunnen.<br />
ffisersbladet 19
Her får gruppen en lende- og situasjonsorientering i en Fiji-OP langs grensen til Israel.<br />
Alle sorte prikker er steder der MFO har OP’er og/<br />
eller leire. Røde streker er patruljerutene som MFOs<br />
biler kjører.<br />
Fijianske soldater og offiserer er både stolte og glade når de får besøk. Gruppebilder er et krav.<br />
En 10-timers kjøretur fra Nord til Sør, i sandstorm,<br />
krever noen pauser. Her er Kolbjørnsen, Bade og<br />
Holter tett på det Israelske grensegjerdet.<br />
lovet et nytt forsøk med Black Hawk, for å<br />
inspisere flere OP’er, men dette ble utrolig nok<br />
kansellert fra Pentagon, som begrunnet det<br />
med dårlig vær i regionen. Pentagon kan altså<br />
vurdere værsituasjonen bedre fra en bunker i<br />
USA, enn de som faktisk er i Sharm, og ser at<br />
været er helt ok! Med én kansellering i lomma,<br />
gikk turen til båthavna, der MFOs Coastal<br />
Patrol Unit (CPU) ligger. Deltagelse på et<br />
minitokt i Akababukta sto på programmet. De<br />
spesiallagde patruljebåtene patruljerer nemlig<br />
kontinuerlig farvannet i Akababukta, og har<br />
oppsyn med all maritim aktivitet. Patruljerutene<br />
går fra Sharm el Sheikh i Sør til Akaba i Nord.<br />
Mandatet er kun å observere og rapportere,<br />
men også å redde liv ved eventuelle maritime<br />
ulykker. Mitraljøsen på dekket er kun til<br />
selvforsvar, samt for å vise at patruljebåten kan<br />
sette makt bak deres eventuelle anmodninger.<br />
Vi møtte sjefen for CPU, Commander<br />
Massimiliano Caramia, som overraskende<br />
kunne fortelle at de på grunn av vind og litt for<br />
høye bølger, måtte kansellere turen. For det var<br />
nemlig ikke alt for store bølger. Uansett ble det<br />
i stedet omvisning på en av de tre Italienske<br />
patruljebåtene, der en svært fornøyd fartøysjef,<br />
fikk en norsk flaggkommandør på besøk, i<br />
tillegg til to oberster, en major og en utskremt<br />
redaktør. Etter en grundig omvisning på<br />
fartøyet, vartet han i all iveren likeså godt opp<br />
med Italiensk lunch med tilhørende Italiensk<br />
vin. Helhetsinntrykket av avdelingen var meget<br />
bra, men det kan nok lett oppfattes som om en<br />
beordring til maritim tjeneste i Sharm el Sheikh,<br />
er en meget godt betalt ferie!<br />
Hjemreisehelvete<br />
Siste dagen var selvfølgelig i sin helhet satt<br />
av til hjemreise, med grytidlig revelje i South<br />
Camp, morgenfly fra Sharm til Cairo, for så<br />
å oppdage at Lufthansas fly til Gardermoen<br />
var kansellert på grunn av snøstorm i<br />
Frankfurt(mellomlanding). Etter en time i kø og<br />
flyplassansatte med 15 år gamle PC’er, ble<br />
gruppen booket om til Austrian Air via Wien til<br />
Gardermoen. Vel på plass i flyet, ble vi stående<br />
i over en time i kø for å de-ice vinger. Ankomst<br />
Gardermoen 24:00, hvor første tog retning Oslo<br />
ikke går før klokken ett! Da er tiden inne for å<br />
glede seg over de små ting. Endelig hjemme,<br />
bagasjen kom hjem sammen med oss, man har<br />
opplevd mye, og handlet taxfree. Dessuten er<br />
alt så ryddig og ordentlig rundt oss. Du verden<br />
så glad man skal være for å bo i Norge.<br />
20<br />
ffisersbladet
NFF grunnlagt 40 40 år år<br />
1963-2003<br />
1963-2003<br />
NORSK FLYTTEFORBUND<br />
NORSK FLYTTEFORBUND<br />
NFF Norsk Flytteforbund<br />
NFF NFF Norsk Flytteforbund<br />
A-B Flyttebyrå<br />
AS<br />
Bjørghaug,<br />
Adams Express,<br />
7750 Namdalseid<br />
AS Boks Adams Express,<br />
Tel 74279115<br />
206 Skøyen, 0213 Oslo<br />
Boks Tel<br />
Faks<br />
206 23011450<br />
74279116<br />
Skøyen, 0213 Oslo<br />
Tel Faks 23011450<br />
post@ab-flyttebyra.no<br />
23011451<br />
Faks oslo@adamsexpress.no<br />
www.ab-flyttebyra.no<br />
23011451<br />
oslo@adamsexpress.no<br />
www.adamsexpress.no<br />
www.adamsexpress.no ❦<br />
❦<br />
Hasselberg Transport AS<br />
Bergen<br />
Håndverkervn<br />
Flytningsbyrå<br />
8, 9018<br />
AS,<br />
Tromsø<br />
Bergen Storbotn<br />
Tel 77633333<br />
Flytningsbyrå 108, 5083 Øvre AS, Ervik<br />
Storbotn Tel Faks 55193900 77635558<br />
108, 5083 Øvre Ervik<br />
Tel Faks 55193900<br />
firmapost@hasselberg.no<br />
55194240<br />
Faks petter.visted@bergen-flytningsbyra.no<br />
www.hasselberg.no<br />
55194240<br />
petter.visted@bergen-flytningsbyra.no<br />
www.bergen-flytningsbyra.no<br />
www.bergen-flytningsbyra.no<br />
❦<br />
❦<br />
Håkull AS<br />
Cargo<br />
Stokkamyrveien<br />
Partner AS,<br />
22, 4313 Sandnes<br />
Cargo Boks Tel<br />
Partner<br />
51636060 43 Sentrum, AS, 0101 Oslo<br />
Boks Tel Faks<br />
43 24134060 Sentrum,<br />
5163 6050<br />
0101 Oslo<br />
Tel Faks 24134060<br />
flytting@haakull.no<br />
24134061<br />
Faks oddvar@cargopartner.no<br />
www.haakull.no<br />
24134061<br />
oddvar@cargopartner.no<br />
www.cargopartner.no<br />
www.cargopartner.no ❦<br />
❦<br />
Kongstein & Sønn AS<br />
Christiania Thranesgt Transport-Bureau 2, 3187 Horten AS,<br />
Christiania Ensjøvn Tel 33041128 12, Transport-Bureau 0655 Oslo AS,<br />
Ensjøvn Tel Faks 22683107 12,<br />
33043324<br />
0655 Oslo<br />
Tel Faks 22683107 post@kongstein.no<br />
22681107<br />
Faks rolfj@christiania-transport.no<br />
www.kongstein.no<br />
22681107<br />
rolfj@christiania-transport.no<br />
❦<br />
❦<br />
Hasselberg Transport AS,<br />
Hasselberg Håndverkervn Transport 8, 9018 AS, Tromsø<br />
Håndverkervn Tel 776333338, Faks 901877635558<br />
Tromsø<br />
Tel ken.baatnes@hasselberg.no<br />
77633333 Faks 77635558<br />
ken.baatnes@hasselberg.no<br />
❦<br />
Håkull AS,<br />
Håkull Stokkamyrveien AS, 22, 4313 Sandnes<br />
Stokkamyrveien Tel 51636060 22, Faks 4313 51636050 Sandnes<br />
Tel tom.ims@haakull.no<br />
51636060 Faks 51636050<br />
tom.ims@haakull.no<br />
www.haakull.no<br />
www.haakull.no<br />
Jakobsen Transport AS,<br />
Jakobsen Boks 1012, Transport 4294 Kopervik AS,<br />
Boks Tel 1012, 52850966 4294 Kopervik<br />
Tel Faks 52850966 52851460<br />
Faks post@jakobsen-transport.no<br />
52851460<br />
post@jakobsen-transport.no<br />
Kristiania Visergutkontor AS Stavanger Flyttebyrå AS<br />
Verkseier<br />
Kongstein<br />
Furulundsv<br />
& Sønn AS,<br />
21, 0668 Oslo Dusavikveien<br />
Lauritz M<br />
21,<br />
Olsen<br />
4007<br />
Flyttebyrå,<br />
Stavanger<br />
Kongstein & Sønn AS,<br />
Lauritz M Olsen Flyttebyrå,<br />
Tel<br />
Thranesgt<br />
22151555<br />
2, 3187 Horten<br />
Tel 51530475<br />
Skibåsen 16 D, 4636 Kr.sand<br />
Thranesgt 2, 3187 Horten<br />
Skibåsen 16 D, 4636 Kr.sand<br />
Faks<br />
Tel 33041128<br />
22151563<br />
Faks<br />
Tel<br />
51524907<br />
38044600<br />
Tel<br />
visergut@kvk.no<br />
Faks 33041128 33043324<br />
post@stavangerflyttebyra.no<br />
Tel Faks 38044600 38044601<br />
Faks<br />
www.kvk.no Hkongste@online.no<br />
33043324<br />
www.stavangerflyttebyra.no<br />
Faks post@lmo.no 38044601<br />
Hkongste@online.no<br />
post@lmo.no www.lmo.no<br />
❦<br />
www.lmo.no<br />
❦<br />
❦<br />
Kaarvands Kristiania Transport Visergutkontor AS,<br />
Kristiania Visergutkontor AS,<br />
❦<br />
Brøttemv. Verkseier 147. Furulundsv 7072 Heimdal 21, 0668Oslo Rekdal Transport AS,<br />
Verkseier Tel Tel 72889500<br />
Svenn’s Transport AS<br />
22151555 Furulundsv 21, 0668Oslo Rekdal Breivika Transport Industriv. AS, 41, 6018 Ålesund<br />
Tel Faks Faks 22151555 72889501<br />
Bodøterminalen, 8001 Bodø<br />
22151563<br />
Breivika Tel 70143070 Industriv. 41, 6018 Ålesund<br />
Faks o-kaarv@online.no<br />
Tel 75578980<br />
visergut@kvk.no<br />
22151563<br />
Faks<br />
Tel Faks70155007<br />
75578981<br />
70143070<br />
visergut@kvk.no<br />
www.kvk.no ❦<br />
info@svenn.no<br />
Faks70155007<br />
rekdal@c2i.net rekdal-transport.no<br />
www.kvk.no Rekdal Transport AS<br />
www.svenn.no<br />
rekdal@c2i.net www.rekdaltransport.no rekdal-transport.no<br />
Breivika Industriv. www.rekdaltransport.no<br />
❦ 41, 6018 Ålesund<br />
Tel Majortrans 70117900 Flytteservice AS,<br />
❦<br />
Majortrans Flytteservice AS,<br />
❦<br />
Faks70117901<br />
Boks 39 Røa, 0701 Oslo<br />
Vinjes<br />
Skullerud<br />
Transport<br />
Flyttebyrå<br />
AS<br />
AS,<br />
Boks post@rekdal-transport.no<br />
Tel 39 67161616 Røa, 0701 Oslo<br />
Østre<br />
Skullerud Hannestadvn<br />
Rosten<br />
Flyttebyrå<br />
98 B,<br />
7,<br />
7075<br />
1617 AS,<br />
Tiller<br />
Fredrikstad<br />
Tel www.rekdaltransport.no<br />
Faks 67161616 67161617<br />
Tel<br />
Hannestadvn<br />
72900900 Tel 69399940 7, 1617 Fredrikstad<br />
Faks ornulf.jenssen@majortrans-frogner.no<br />
67161617<br />
❦<br />
Faks<br />
Tel Faks 72900939<br />
69399940 69397340<br />
ornulf.jenssen@majortrans-frogner.no<br />
oslo@majortrans.no<br />
flytting@vinjes.no<br />
Faks firmapost@skflytte.no<br />
69397340<br />
oslo@majortrans.no<br />
Skullerud www.majortrans.no Flyttebyrå AS<br />
www.vinjes.no<br />
firmapost@skflytte.no<br />
www.skflytte.no<br />
www.majortrans.no<br />
Hannestadvn 7, 1617 Fredrikstad www.skflytte.no<br />
Tel -avd 69399940 Bergen:<br />
❦<br />
-avd Boks Bergen: 197 Nesttun, 5853 Bergen<br />
❦<br />
Faks 69397340<br />
Johs.Lunde<br />
H K Solberg<br />
Flytteservice<br />
AS Transport,<br />
as<br />
Boks Firmapost@skflytte.no<br />
Tel 197 55925280 Nesttun, 5853 Bergen<br />
Lønningshaugen<br />
H Boks K Solberg 4033, AS 4606 9<br />
Transport, Kristiansand,<br />
Tel www.skflytte.no<br />
Fax 55925280 55925290<br />
5258<br />
Boks Tel Blomsterdalen<br />
4033, 38044111 4606 Kristiansand,<br />
Fax bergen@majortrans.no<br />
55925290<br />
❦<br />
Tlf<br />
Tel<br />
55986780 Faks 38044111 38044315<br />
bergen@majortrans.no<br />
www.majortrans.no<br />
Faks Faks post@hk-solberg.no<br />
55986781 38044315<br />
www.majortrans.no<br />
H K Solberg AS Transport<br />
flytting@wergeland.biz<br />
post@hk-solberg.no<br />
www.hk-solberg.no<br />
Boks -avd 4033, Stavanger: 4689 Kristiansand<br />
www.hk-solberg.no<br />
-avd Tel Boks 38044111 Stavanger: 244, 4066 Stavanger<br />
❦<br />
Boks Tel 244, 51443900 4066 Stavanger<br />
Vinjes Transport ❦<br />
Faks 38044315<br />
AS,<br />
Tel post@hk-solberg.no<br />
Faks 51443900 51443901<br />
Vinjes Østre Transport Rosten 98 AS, B, 7075 Tiller,<br />
Faks www.hk-solberg.no<br />
stavanger@majortrans-frogner.no<br />
51443901<br />
Østre Tel 72900900 Rosten 98 B, 7075 Tiller,<br />
stavanger@majortrans-frogner.no<br />
stavanger@majortrans.no<br />
❦<br />
Tel Faks 72900900 72900939<br />
stavanger@majortrans.no<br />
www.majortrans.no<br />
Faks flytting@vinjes.no<br />
72900939<br />
www.majortrans.no<br />
flytting@vinjes.no<br />
www.vinjes.no<br />
www.vinjes.no<br />
NFB Transport ❦<br />
Systems AS,<br />
NFB Transport Systems AS,<br />
❦<br />
Boks 52, 1401 Ski<br />
Wergeland AS,<br />
Boks Tel 52, 66813800 1401 Ski<br />
Wergeland Boks 243 AS, Nyborg, 5871 Bergen<br />
Tel Faks 66813800 66813801<br />
Boks Tel 243 55535600 Nyborg, 5871 Bergen<br />
Faks nfb@nfbtransport.no<br />
66813801<br />
Tel Faks 55535600 55535640<br />
nfb@nfbtransport.no<br />
www.nfbtransport.no<br />
Faks wergeland@wergeland.biz<br />
55535640<br />
www.nfbtransport.no<br />
wergeland@wergeland.biz<br />
www.haukedal.no<br />
www.haukedal.no<br />
Flytting er en tillitssak<br />
❦ – se etter NFF logoen<br />
NFF Norsk Flytteforbund<br />
– Når kvalitet og service teller<br />
Vi takker nff@flytteforbund.no Forsvarets tjenestemenn ● Boks 13 Hovseter, 0705 for Oslo godt • Tel samarbeid 810 01 111 i 2003<br />
Vi takker Forsvarets tjenestemenn for godt samarbeid i 2003<br />
og ønsker godt nytt år og fortsatt godt samarbeid i 2004<br />
og ønsker godt nytt år og fortsatt godt samarbeid i 2004<br />
www.flytteforbund.no<br />
NFF Norsk Flytteforbund - Når kvalitet og service teller<br />
NFF Norsk Flytteforbund - Når kvalitet og service teller<br />
nff@flytteforbund.no • www.flytteforbund.no • Boks 13 Hovseter, 0705 Oslo • Telefonnr : 810 01 111<br />
nff@flytteforbund.no • www.flytteforbund.no • Boks 13 Hovseter, 0705 Oslo • Telefonnr : 810 01 111
BFo–leder<br />
Ett yrke – én organisasjon<br />
BFO valgte i 2002 sitt handlingsord ”Ett yrke - én organisasjon”. Et klokt valg allerede den gang på våre medlemmers vegne. Imidlertid<br />
har diskusjonen gått høyt til tider om hvordan dette skulle realiseres. Ett alternativ er å verve alt befal inn i BFO. Det andre realistiske<br />
alternativer er å finne sammen med de organisasjoner som organiserer våre kolleger. Dette siste har for alle praktiske forhold vært<br />
BFOs foretrukne vei. Dette arbeidet har pågått lenge nå, og BFO kan kjenne på en viss grad av utålmodighet. Jeg som leder BFO<br />
erkjenner dette, men vil allikevel henstille til BFO om å bruke tiden nå frem mot Kongress i 2011 til å fornye gløden og oppslutningen om<br />
vårt felles mål ”Ett yrke – én organisasjon”.<br />
Hvorfor det, tenker dere?<br />
Svaret er ganske enkelt, fordi våre medlemmer fortjener det!<br />
Jeg har nå sittet i posisjon i BFO i snart 9 år og den tydeligste endringen i disse årene er at problemstillingene vi blir stilt ovenfor som<br />
ansatte i Forsvaret blir mer og mer komplekse. Våre medlemmers situasjon blir oftere og oftere stilt på spissen og ergo øker kravene til<br />
organisasjonenes delaktighet, kapasitet og kompetanse.<br />
Dagens situasjon i Forsvaret knyttet til fase 2 b er et veldig godt eksempel. Der FSJ bruker hundreder av årsverk for å få fase 2 b i havn<br />
sliter vi med å få arbeidsgiver til å etterleve lov og avtaleverk. Grunnleggende rettigheter ofres både i lokale og sentrale prosesser. En<br />
samling av befalet i en organisasjon vil bedre de ansattes mulighet til å ivareta sine rettigheter gjennom sine tillitsvalgte. Vi må ta tilbake<br />
kontrollen over befalets lønns- og arbeidsvilkår!<br />
En realisering av BFOs handlingsord ville gjort oss bedre i stand til å møte arbeidsgiver som likeverdig part og derigjennom hindret de<br />
besluttende myndigheter i å kjøre Forsvaret i grøfta slik de er i ferd med å gjøre nå. En kraftsamling for våre arbeidsplasser og befalets<br />
arbeidsrettslige stilling vil stå sentralt i de kommende år, denne kampen må vi ta i fellesskap. BFOs historie viser med all tydelighet<br />
hvilken plass i utviklingen samlingstanken har hatt. Samling har vært en kjerneverdi og en styrende tanke i BFOs 50 årige historie. Den<br />
historiske utviklingen har vist at fremtiden for befal i Forsvaret ligger i ytterligere samling og en forsterkning av profesjonsfellesskapet<br />
gjennom realisering av ”Ett yrke – én organisasjon”.<br />
Et viktig skritt på veien har vært realiseringen av samarbeidsavtalen mellom NOF og BFO i desember 2009. Dette etterfulgt av en<br />
tydelig og åpen invitasjon av KOL til å ta del i dette prosjektet. KOL svarte beklageligvis ”Nei takk” til vår invitasjon. I tiden etter<br />
dette har vi imidlertid utviklet et godt og hensiktsmessig samarbeid med NOF. Nå i etterkant av NOFs landsmøte åpnet muligheten<br />
seg ytterligere for å starte en formell prosess med mål om sammenslåing. Resultatet av dette foreligger nå gjennom etableringen<br />
av ”Prosjekt sammenslåing”. Intensjonene med dette samarbeidsprosjektet med NOF er å utrede og konsekvensbeskrive en<br />
sammenslåing. Dette arbeidet er en del av det faktagrunnlaget våre to respektive organisasjoner trenger for å eventuelt starte en<br />
organisatorisk behandling av en formell sammenslåingsprosess. Det er et faktum at både NOF og BFO deler vår visjon ”Ett yrke – én<br />
organisasjon”. (les mer annet sted i bladet)<br />
En samling av to eller flere organisajsoner er en komplisert prosess. Det ligger potensielle utfordringer nærmest overalt. Noen er av<br />
prosaisk karakter, mens andre er mer substansielle. Det tilligger min posisjon som leder BFO å skille disse fra hverandre gjennom å<br />
være den tydelige bæreren av den lange målsetningen. ”Ett yrke – én organisasjon”. De utfordringer vi identifiserer må vi være villige til<br />
å diskutere og så vet vi at kompromisser må finnes på en del områder. Dette er i dagens situasjon ikke umulig og handler kanskje aller<br />
mest om vår vilje og evne til å fastholde vårt mål ”Ett yrke – én organisasjon”.<br />
Samling av alt befal i èn organisasjon, har vært, og er en viktig diskusjon i BFO, og etter mitt skjønn for alle som er opptatt av<br />
Forsvarets ansattes ve og vel. Jeg vil oppmuntre alle til å ytre seg i dette viktige spørsmålet. Dette handler ikke om meg eller andre<br />
enkeltindividers posisjoner, men om fellesskapets beste og befalets posisjon i samfunnet.<br />
Nå når BFO er på vei inn mot Kongress er det naturlig at vi brytes i diskusjon og debatt, det er slik vi blir klokere. La klokskapen<br />
forme fremtiden og ikke redselen for dette nye og spennende som må bli resultatet av BFOs handlingsord ” Ett yrke - én<br />
organisasjon”<br />
Eivind R. Solberg<br />
Leder<br />
Ett yrke<br />
– én organisasjon!<br />
22 ffisersbladet
UNN DEG<br />
SKADEOPPGJØR<br />
SLIK DET<br />
BURDE VÆRE.<br />
10 % RABATT<br />
På DINE VANLIGE PRIVATFORSIKRINGER<br />
RABATT På FORSIKRING FOR DEG<br />
SOm ER mEDLEm I BFO.<br />
Visste du at samarbeidsavtalen mellom If og BFO sikrer deg som er<br />
medlem 10 prosent på de vanligste privatforsikringene dine? Og samler<br />
du flere forsikringer i If kan du bli If Pluss-kunde og oppnå ytterligere<br />
rabatt. Spør oss om hvilke forsikringer som teller for If Pluss.<br />
Kontakt Forsvarets Personellservice på telefon 23 09 24 50 / mil 05 10 24 00<br />
eller if@fpservice.no hvis du vil vite mer<br />
I samarbeid med:<br />
Rolig, vi hjelper deg.
BFO informerer<br />
Kontaktinfo BFO<br />
Funksjon Navn Område Kontor Mobil e-post<br />
Leder Eivind R Solberg 23 10 02 30 934 08 550 eivind.solberg@bfo.no<br />
Nestleder Jens B Jahren 23 10 02 31 930 05 202 jens.jahren@bfo.no<br />
Forhandlingsleder Ragnar Dahl Medbest 23 10 02 38 934 98 520 ragnar.dahl@bfo.no<br />
Forhandlingsleder Rune Rudberg Medbest 23 10 02 36 934 20 377 rune.rudberg@bfo.no<br />
Rådgiver Tom Skyrud 23 10 02 39 473 87 648 tom.reidar.skyrud@bfo.no<br />
Forhandlingsleder Even Mølmshaug Tariff 23 10 02 33 990 94 678 even.molmshaug@bfo.no<br />
Forhandlingsleder Rolf J. Ledal Tariff 23 10 02 32 934 62 716 rolf.ledal@bfo.no<br />
Kompetanseutvikler Lars Omberg 23 10 02 40 920 91 238 lars.omberg@bfo.n<br />
Sekretariatsleder Arild Helgesen 23 10 02 47 934 99 445 arild.helgesen@bfo.no<br />
Markeds og<br />
rekrutteringsansvarlig Lars Kristian Danielsen 23 10 02 41 905 85 355 lkd@bfo.no<br />
Medlemsregister, forsikringer<br />
og andre medlemsavtaler Mona Rudberg 23 10 02 43 924 28 698 mona.eriksen@bfo.no<br />
Resepsjonist/arkivansvarlig Kyrre Felde 23 10 02 20 970 99 880 kyrre.felde@bfo.no<br />
Organisasjonssekretær Under ansettelse<br />
Økonomileder Mona S. Audne 23 10 02 46 957 50 165 mona.audne@bfo.no<br />
Redaktør <strong>Offisersbladet</strong> Einar Holst Clausen 23 10 02 42 928 14 251 offisersbladet@bfo.no<br />
Journalist/web ansvarlig Jimmy Bjerkansmo 23 10 02 33 412 43 408 jimmy.bjerkansmo@bfo.no<br />
Sentralbord 23 10 02 20<br />
Sentralbord mil 0510 5694<br />
Telefaks siv 23 10 02 25<br />
Telefaks mil 0510 5655<br />
Områdetillitsvalgte<br />
teleFONer<br />
Funksjon Navn MIL SIV MOB FAKS e-post<br />
OTV Nord-Norge Bardufoss Jostein Flasnes (tir/tors) 0580-7374 77 89 73 74 400 29 790 77 89 53 66 jostein.flasnes@bfo.no<br />
OTV Nord-Norge Skjold Jostein Flasnes (man/ons/fre) 0580-7286 77 89 72 86 400 29 790 77 89 53 66 jostein.flasnes@bfo.no<br />
OTV Nord-Norge Gunnar Lie Eide 0575-2416 77 89 24 16 400 20 701 0575-2345 gunnar.lie.eide@bfo.no<br />
OTV Midt-Norge Morten Granhaug 0550-5232 73 99 52 32 928 11 172 73 99 52 33 morten.granhaug@bfo.no<br />
OTV Midt-Norge Frøydis Refsvik Grindstein 0565-7394 75 53 73 94 412 22 214 75 53 73 95 froydis.grindstein@bfo.no<br />
OTV Vest Viggo Holm 0540-4010 55 50 40 10 400 36 653 55 50 34 87 viggo.holm@bfo.no<br />
OTV Vest John. L Strømseng 0540-3486 55 50 34 86 926 24 550 55 50 34 87 john.stromseng@bfo.no<br />
OTV Utland Tor Gunnar Framnes 0510-9779 23 09 97 79 930 53 744 23 09 98 00 tgf@bfo.no<br />
OTV Indre Østland Jo Arne Bråten 0502-2077 62 40 20 77 474 51 980 jo.arne.braten@bfo.no<br />
OTV Indre Østland Grethe Bergersen 990 06 521 grethe.bergersen@bfo.no<br />
OTV Viken Pål A D Sævik 0510-9433 23 09 94 33 928 17 119 23 09 98 00 paal.savik@bfo.no<br />
OTV Viken Tor Gunnar Framnes 0510-9779 23 09 97 79 930 53 744 23 09 98 00 tgf@bfo.no<br />
24 ffisersbladet
Valgkomiteen er i gang!<br />
BFOs 8. ordinære konngress nærmere seg med stormskritt, og valgkomiteen har allerede gjennomført sitt første møte, denne gang i BFOs<br />
sekretariat i Oslo, den 13-14. januar. Her ble de enige om plan og møteaktivitet frem mot kongressen. BFOs valgkomite skal i henhold til<br />
vedtektene ha åpenhet om prosessen som fører frem til en innstilling av kandidater til valg. Komiteen skal derfor delta derfor på hovedstyre- og<br />
regionsstyremøter, samt at de underveis hele tiden skal informere BFOs ledelse. Valgkomiteen skal også gjennomføre fortrolige samtaler med<br />
de potensielle kandidatene. På denne måten er de synlige og troverdige i prosessen frem til valget under Kongressen. <strong>Offisersbladet</strong> møtte en<br />
positivt innstilt komitee, som ser frem til det videre arbeidet med sin innstilling. Det vil komme fortløpende informasjon fra valgkomiteen frem mot<br />
sommeren.<br />
VALGKOMITEEN BESTÅR AV:<br />
Medlem:<br />
Vara:<br />
Medlem:<br />
Vara:<br />
Medlem:<br />
Vara:<br />
KK Tor Hugo Bauge (Sjø) Leder<br />
KK Trygve L Jensen (Sjø)<br />
Oblt Laila Kvammen Lie (Luft)<br />
Major Rune Stave (Luft)<br />
Løytnant John Nergård (Hær)<br />
Major Jon Vestli (Hær)<br />
Fra venstre Major Jon Vestli, major Rune<br />
Stave, kommandørkaptein Tor Hugo Bauge,<br />
kommandørkaptein Trygve Jensen og<br />
oberstløytnant Laila Kvammen Lie.<br />
BFO besøkte SHV Olav Tryggvason<br />
Områdetillitsvalgt Viggo Holm fra region Vest benyttet<br />
hjemmekontordagen til å besøke SHV Olav Tryggvason som lå til<br />
kai i Horten ved Horten Industripark. Fartøyet har fått demontert en<br />
av manøvreringspod som skal til reparasjon. Fartøyet klargjorde<br />
for gange under besøket, men det ble likevel tid til kaffe og en<br />
god prat. Olav Tryggvason, et flytende klasserom, er et flott fartøy<br />
bygd spesielt for SHV til sitt bruk. I tillegg er det gjort klart for et<br />
avansert operasjonsrom for en styrkesjef. En del arbeid gjenstår før<br />
det militære utstyret er på plass, men når dette er gjort tilgjengelig,<br />
vil dette bli noe av det mest avanserte operasjonsrommet for en<br />
styrkesjef vi har til sjøs i dag i Norge.<br />
Mannskapet om bord har blitt forespeilet turnusordning med 3<br />
uker på og 3 uker av. Imidlertid er det mange utfordringer igjen før<br />
dette er ordentlig på plass. Det var noe frustrasjon om bord når<br />
det gjaldt planlegging av arbeidsplan, og BFO kan ikke skjønne at<br />
dette skal være så vanskelig når en har lovet turnus. Her har Sjef<br />
SHV en jobb å gjøre med å få dette på plass i ordentlige former.<br />
Dette har å gjøre med planleggingshorisont og arbeidsmiljø å<br />
gjøre, og slik det er nå, er det ikke godt nok. Mannskapet så fram<br />
til å bli ferdig med den militære utrustningen om bord. Imidlertid<br />
så var oppfatningen den at SHV ikke var en likestilt kunde<br />
med eksempelvis Kysteskadren. De så for seg en meget lang<br />
tidshorisont før nødvendig utstyr var kommet om bord. Her må FLO<br />
og HV sette seg ned å få på plass et bedre samarbeid, slik at vi<br />
ikke får en millionbåt til kai uten nytteverdi. Mannskapet ivrer etter<br />
å komme i gang med oppdraget, seile rundt på kysten og drive<br />
kursing og opplæring av HV mannskap.<br />
Viggo Holm Kapteinløytnant/Områdetillitsvalgt<br />
BFO Region Vest<br />
ffisersbladet<br />
25
BFO INFORMERER<br />
OMSTILLINGSBREV NR 1/2011<br />
Et nytt år har startet og med det nye og krevende utfordringer i forhold til å ivareta vår rolle som bidragsyter til et bedre<br />
Forsvar enn det vi hadde i fjor. BFO mener omstillingens fase 2B har fått helt andre dimensjoner enn forutsatt, tilbakemeldinger<br />
fra våre tillitsvalgte vitner om stor missnøye med prosess, inkludering og omfanget. En ensidig nedjustering av<br />
grader på militær side, vil medføre rekrutteringsproblemer, karrierestopp og missnøye blant befalet over tid.<br />
Forsvaret hadde nok penger i 2010!<br />
Forsvarssjefen sier at årets budsjett er<br />
meget stramt og man må styre med hard<br />
hånd for ikke å overforbruke. Det er sikkert<br />
fornuftig, men i 2010 hadde vi penger<br />
til overs. Faktisk underforbrukte vi både<br />
på investeringssiden (Ca 600 mill kr) og<br />
driftssiden (Ca 200 mill kr), dette kan<br />
vitne om for hard styring eller manglende<br />
kontroll. Noe kan forklares med manglende<br />
ressurser, men det er jo ille at vi ikke kan<br />
gjennomføre ønskede investeringsprosjekter<br />
pga manglende personell ressurser, som i<br />
stor grad skyldes en rigid årsverksstyring fra<br />
Forsvarsdepartementets (FD) side.<br />
I disse dager tilføres FLO godt over<br />
100 stillinger, som bl.a. skal styrke<br />
investeringsevnen, men årsverkene er<br />
utenfor tildelt ramme. Det er uforståelig at FD<br />
ikke øker årsverksrammen til Forsvaret. Et<br />
årsverk er et årsverk i eller utenfor rammen,<br />
spørsmålene er hvordan økningen blir<br />
finansiert - hvem er det FD skal lure?<br />
Drøfting av Forsvarssjefens virksomhetsplan<br />
Partene drøftet Forsvarssjefens<br />
virksomhetsplan 19. januar 2011.<br />
Forsvarssjefen mener vi har meget stramme<br />
rammer og det stilles store krav om<br />
Fra drøftinger om FSJ VP.<br />
budsjettmessig kontroll. I hovedsak skal<br />
virksomheten fortsette på samme nivå som i<br />
2010, men vi er tilsynelatende noe bedre stilt<br />
ifh til i fjor hvor vi hadde et underforbruk både<br />
på investering og drift. Av de forhold vi velger<br />
å nevne er:<br />
Kutt i flytilbudet for befal og sivile. Årlig<br />
gratis uten tilhørlighet og haik-reiser er borte.<br />
Dette vil i stor grad ramme kontrakts- og<br />
avdelingsbefal og vil påvirke rekrutteringen.<br />
Dette tiltaket vil også innvirke på befalets<br />
mulighet til å ha kontakt med nær familie<br />
bosatt i andre landsdeler.<br />
Generalinspektørene har fått noe<br />
bedre rammer enn i fjor. Dette innebærer<br />
noe mer øving og noe økning av antall<br />
ansatte i Hæren. Det blir noe mer seiling<br />
av Sjøforsvarets nye fartøyer men antall<br />
seilingsdøgn for indre Kystvakt i Sør blir<br />
noe redusert til fordel for økt aktivitet<br />
i Nord. Luftforsvaret skal innfase nye<br />
strukturelementer, Heimevernet vil ikke kunne<br />
øve sine styrker som forutsatt. FLO vil få<br />
busjettmessige utfordringer.<br />
Utflytting av KV-stab, HV-stab og INI-stab<br />
fra Oslo er ikke finansiert og dette indikerer at<br />
FSJen leverer en virksomhetsplan i ubalanse.<br />
Nå har FD gitt betydelige begrensninger på<br />
hva som kan gjøres mht bygg og anlegg<br />
og dette kan innvirke på de ansattes<br />
arbeidsmiljø.<br />
BFO har igjen etterspurt konkrete planer<br />
mht et omstillingsregnskap og igjen har<br />
FSJen bekreftet at han vil levere dette jfr<br />
gjennomføringsdirektivet for langtidsperioden.<br />
Utfordringen er at Forsvarsstaben mangler<br />
ressurser og er noe usikker på hva som skal<br />
inngå i et slikt regnskap.<br />
300 årsverk til økt operativ evne<br />
I sum vil året preges av omstillinger som<br />
hare til hensikt å overføre årsverk fra ledelse<br />
og støttestrukturen (300 årsverk) i den<br />
hensikt å øke den operative evnen. Nå er vi<br />
svært skeptisk til hvilke konsekvenser dette<br />
gir ifh. til forsvarlig forvaltning. Her tar man inn<br />
en motsatt stordriftsfordel og det har sjeldent<br />
gitt gode resultater.<br />
Det er en betydelig svakhet at FSJen ikke<br />
gir en tentativ fordeling av innsparte årsverk,<br />
da dette medfører nye omstillingstiltak når<br />
fordelingen er gjort. Dette burde vært gjort i<br />
fase 2B prosessen.<br />
Massiv nedjustering av militære grader<br />
Forsvarssjefen har gitt ut en konkret<br />
oversikt over forholdet mellom militære og<br />
sivile årsverk, herunder grenaderer ifm sitt<br />
gjennomføringsdirektiv for resterende del<br />
av langtidsperioden (2010-2012). FSJen<br />
har fordelt antall årsverk og antall befal på<br />
hvert gradsnivå ned til detalj, uten å legge<br />
fram en eneste faglig vurdering. Reduksjon i<br />
antall grader som skissert (1300) vil påvirke<br />
opprykksmulighetene på alle gradsnivå i<br />
betydelig grad. Gradsreduksjon vil også<br />
påvirke lønnsutviklingen for befal som<br />
yrkesgruppe i negativ retning og kan medføre<br />
at mange velger å slutte i Forsvaret. Et stort<br />
antall befal vil i løpet av våren bli innplassert<br />
i stilling med et lavere gradsnivå enn det de<br />
har.<br />
I perioden 2001-2005 ble over<br />
6000 ansatte motivert til å slutte eller<br />
gå av med pensjon. Dette krevde nye<br />
stillingsbeskrivelser, da oppgavene i<br />
stor grad ble videreført. Dette medførte<br />
at mange stillinger ble oppjustert i grad,<br />
som konsekvens av en NIPA-vurdering<br />
(stillingsvurdering). Hovedårsaken var at<br />
stillingene fikk betydelig mer ansvar og<br />
26 ffisersbladet
Her er noen av BFOs tillitsvalgte. BFO er<br />
forberedt på det som kommer og vi skal bidra<br />
om grunnlaget er godt nok.<br />
Det blir få karrieremuligheter for befalet i framtiden.<br />
myndighet. Når går man motsatt vei, uten<br />
at man reduserer ansvar, myndighet og<br />
arbeidsoppgaver i nevneverdig grad. BFO<br />
har senere beskrevet hvordan våre tillitsvalgte<br />
skal forholde seg til dette.<br />
600 sivile årsverk for mye<br />
På samme måte beskriver Forsvarssjefens<br />
gjennomføringsdirektiv for langtidsperioden<br />
at Forsvaret har rundt 600 sivile årsverk for<br />
mye. Det er en uttrykt målsetting av dette skal<br />
tas inn i perioden fram til 2016. Hvorvidt dette<br />
medfører riktighet er det delte meninger,<br />
særlig i FLO, men utfordringen er at FSJen<br />
betaler ut lønn for 600 årsverk han mener<br />
ikke å ha behov for. Hvor mange av disse<br />
årsverkene som skal tas ut i år, er usagt, om<br />
enn noen. Dette påvirker den operative evnen<br />
i betydelig grad, lik det eller ei. Her etterlyser<br />
vi Forsvarssjefens prinsippfasthet eller er det<br />
bare befalet karrieremuligheter han vil til livs?<br />
Hvorfor utnyttes ikke befalets sivile<br />
kompetanse?<br />
BFO vil hevde at befalet innehar en<br />
betydelig sivil kompetanse, som en<br />
konsekvens av den utviklingen som har<br />
skjedd mht Forsvarets høyskole status og<br />
tilnærmingen til det sivile skoleverk. Man kan<br />
spørre seg om hvorfor det var så viktig å få<br />
status som høyskole, når man ikke har planer<br />
for å utnytte den kompetansen man får ved<br />
Forsvarets skoler. Befalet har i mange tilfeller<br />
en sivil kompetanse som ofte sidestilles med<br />
den kompetansen som kreves i sivile stillinger.<br />
Nei til omgjøring fra militær til sivil stilling!<br />
Det er uforståelig at Forsvaret har 600<br />
sivile stillinger for mye. På samme tid kjemper<br />
de sivile organisasjonene at enda flere<br />
militære stillinger skal gjøres om til sivil. BFO<br />
krever at Forsvarssjefen viser ansvar. Så<br />
mange sivile stillinger, utover det funksjonelle<br />
behovet, betyr missbruk av skattebetalernes<br />
penger og det er utilgivelig dersom FSJen<br />
aksepterer at man omgjør enda flere<br />
militære stillinger. Svært ofte blir det sagt at<br />
vi må tilsette sivilt personell, fordi det ikke<br />
er ledig militær kompetanse. Her har dere<br />
forklaringen!<br />
Evaluer integrert strategisk ledelse (ISL)<br />
Mange av de beslutningene FSJen tar er<br />
en konsekvens av politiske føringer eller<br />
direkte politiske pålegg. De siste årene har<br />
vi sett en økende grad av detaljstyring fra<br />
Forsvarsdepartementet (FD). FD hevder<br />
Forsvarsstaben er en ren gjennomføringsstab,<br />
men jeg er langt fra sikker på at<br />
Forsvarssjefen kjenner seg igjen i den<br />
beskrivelsen. Mange av de sakene vi tidligere<br />
hadde medbestemmelse på, kommer nå som<br />
politiske føringer. FSJen sier den integrerte<br />
strategiske ledelsen er en nyskapning og<br />
det vil ta noe tid før man får dette til å virke<br />
optimalt. BFO har foreslått at man evaluerer<br />
både struktur, organisering og tilhørlighet i<br />
løpet av 2011.<br />
Forsvarsdepartementet (FD) har styrket<br />
departementets bemanningssituasjon i<br />
betydelig grad. Jeg vil gå så langt som å si at<br />
Forsvarsdepartementet er det departementet<br />
som har hatt størst økning i antall ansatte,<br />
herunder også et betydelig antall sivile<br />
med høye stillingskoder (tilsvarende grad).<br />
FD har gitt FSJen pålegg om å redusere i<br />
ledelsesapparat og støtteapparatet og styrke<br />
den operative evnen. Når skal FD redusere<br />
i sitt ledelsesapparat? En evaluering av<br />
ISL, kan fort føre til at man overfører mange<br />
årsverk til operativ virksomhet.<br />
Fase 2B utvikler seg i gal retning<br />
Flere avdelinger har gjort en grundig<br />
og kvalitativ tilfredsstillende jobb med å<br />
utarbeide et drøftingsgrunnlag. Beklageligvis<br />
er det også mange eksempler på det<br />
motsatte. Et ordtak sier hastverk er lastverk,<br />
skal det nå vise seg at tidsfristene var for<br />
knappe allikevel? I disse dager sender<br />
mange avdelinger drøftingsgrunnlaget i retur<br />
av forskjellige årsaker. Vi vet at noen har fått<br />
utsatt drøftingsfristene fordi man har endret<br />
drøftingsgrunnlaget, noen avdelinger har<br />
rett og slett ikke godt nok drøftingsgrunnlag,<br />
og noen avdelinger har ikke forholdt seg<br />
til årsverksrammer og eller pålegg om<br />
reduksjon av grader.<br />
BFO viser til referat fra FHAMU 23. juni<br />
2010, som gir 13 konkrete anbefalinger ifh til<br />
omstillingens fase 2B. Det er en forutsetning<br />
at partene lokalt er kjent med FSJens øverste<br />
arbeidsmiljøutvalgs anbefalinger. Du finner<br />
det ved å gå inn på Forsvarets intranett/HMS/<br />
FHAMU.<br />
Drøftingsgrunnlaget skal behandles i AMU<br />
Grunnlaget som fremlegges til drøfting skal<br />
behandles i lokalt arbeidsmiljøutvalg forut før<br />
behandlingen etter HA/TA. BFO forutsetter<br />
at DIF-sjefene har informert sine underlagte<br />
sjefer om hva som faktisk skal behandles<br />
i arbeidsmiljøutvalget, men for å være<br />
sikker, gjengir vi HA/TA undervedlegg 2A til<br />
undervedlegg 2, her står følgende:<br />
I AMUs behandling legges til grunn<br />
– ”Sjekkliste”, hentet fra Bestemmelser<br />
for kvalitetssikring av helse-, miljø- og<br />
sikkerhetsarbeidet ved planlegging,<br />
gjennomføring og oppfølging av<br />
omstillingsprosesser i Forsvaret med<br />
Veiledning.<br />
Er det utarbeidet HMS-mål for omstillingen?<br />
Er det sikret medvirkning fra de ansatte<br />
gjennom verneapparatets representanter og<br />
BHT?<br />
Vurder konsekvensene av planlagte tiltaks<br />
innvirkning på arbeidsmiljøet (under og<br />
etter). Risikovurdering ved planlagte tiltak og<br />
ffisersbladet 27
BFO INFORMERER<br />
undersøkelse om arbeidsmiljøet er i samsvar<br />
med regelverket (under og etter).<br />
Følgende er eksempler på faktorer som er<br />
aktuelle å vurdere. Listen er ikke uttømmende<br />
(AMU legger selv til andre faktorer):<br />
Vil det være samsvar mellom oppgaver og<br />
ressurser under og etter prosessen?<br />
Vil vi ha tilstrekkelig kompetanse ifh til<br />
de oppgaver som videreføres i endret<br />
organisasjon?<br />
Hvordan vil prosessen under og etter<br />
gjennomføring virke inn på de ansattes<br />
helse (sykdom, trivsel), miljø (sosiale<br />
forhold, arbeidsutstyr, arbeidsoppgaver,<br />
arbeidslokaler) og sikkerhet?<br />
Hvordan sikre at det blir gitt tilstrekkelig<br />
informasjon gjennom hele prosessen?<br />
Vil endringene være i samsvar med AML og<br />
tilhørende forskrifter?<br />
Hvordan skal kontinuiteten i vernetjenesten<br />
(AMU, verneombud og BHT) ivaretas i<br />
iverksettings- og gjennomføringsfasen (fase<br />
2B)?<br />
Vil gjennomføringsplanen med gitte tidsfrister<br />
tilfredsstille kravene til medvirkning og<br />
medbestemmelse?<br />
Dersom ovenstående ikke er behandlet eller<br />
behandlingen som er gjort, ansees som<br />
utilfredsstillende skal BFO kreve fornyet<br />
AMU-behandling!<br />
Lokale drøftinger<br />
HA/TA § 8 m.fl. og vedlegg 2 gir regler for<br />
hva som skal behandles hvor i<br />
organisasjonen. Enkelt sagt, endringer<br />
i OPL og forslag til endringer i<br />
firkantorganisasjonen, skal drøftes ved alle<br />
avdelinger som er berørt. Forhandlinger<br />
gjennomføres på DIF-nivå når det gjelder<br />
firkantorganisasjon.<br />
Lokal uenighet<br />
Vedlegg 2, pkt 3 – drøftinger lister opp<br />
forhold som er gjenstand for drøftinger. I<br />
bullpunkt 10 står det: Ved lokal enighet<br />
er det ikke krav til drøfting av forslaget på<br />
høyere nivå, der lokalt og sentralt forslag til<br />
endring er likelydende.<br />
Alle BFOs tillitsvalgte er oppfordret til å<br />
tilkjennegi lokal uenighet når arbeidsgiver<br />
har foreslått gradsnedjusteringer, omgjøring<br />
av militære stillinger til sivile eller om man<br />
anser at den ressursmessige situasjonen er<br />
utilfredsstillende. Dersom slik uenighet ikke<br />
fremkommer i referatet, vil saken normalt ikke<br />
bli behandlet på DIF-nivå.<br />
Behandling ved DIF med og uten stillingsfullmakt<br />
BFO viser til vedtak i Forsvarets<br />
hovedarbeidsmiljøutvalg som har behandlet<br />
dreiebok for omstillingen med vedlegg.<br />
Disse vedleggene er forenklede skjema<br />
som kan nyttes for å sikre at man behandler<br />
sakene likt innen den enkelte DIF.<br />
Vedleggene vil i tillegg gi nytt informasjon<br />
om hva som skal behandles hvor (AMU<br />
eller drøfting/forhandling). Referater finnes<br />
på Forsvarets intranettsider/HMS/FHAMU<br />
I HA/TA vedlegg 2, pkt 6 er det listet<br />
opp forhold som skal være behandlet ved<br />
berørt lokal avdeling, før behandling ved<br />
avdeling med beslutningsmyndighet (DIF/Sj<br />
FST). Det forutsettes at saksgrunnlaget<br />
inneholder stillingsbeskrivelser, OPL, resultat<br />
fra stillingsvurderingen, OPL og evt forslag til<br />
endring av firkantorganisasjon. Det skal<br />
foreligge referat fra lokalt AMU,<br />
konsekvensanalyser. Utover de<br />
personellmessige konsekvensene skal<br />
også de årlige driftsutgifter før og etter<br />
omorganisering, samt behov for investeringer.<br />
I driftsutgifter inngår bl.a. lønn (inkl<br />
arbeidsgiveravgift, sosiale utgifter, tillegg<br />
mv.), ventelønn, reiser, transport, opplæring<br />
mv. vises. I oversikten er det spesielt viktig å<br />
få frem de poster hvor det er forskjell – før og<br />
etter omorganiseringen.<br />
Dersom drøftingsgrunnlaget er<br />
uttilfredsstillende skal det sendes tilbake for<br />
fornyet behandling lokalt.<br />
Også tillitsvalgte må følge arbeidsmiljøloven!<br />
Mange sjefer ser Hovedavtalens tekst mht<br />
de tillitsvalgtes rolle, medvirkning og<br />
deltakelse, som en befriende løsning for ikke<br />
å ta ansvar for sine ansatte. De er liksom<br />
fristilt fra arbeidsmiljølovens regler<br />
om arbeidsplan og en regulert<br />
arbeidsordning. Jeg blir litt lei meg over den<br />
manglende kunnskap som mange sjefer<br />
demonstrerer.<br />
De tillitsvalgte, skal som alle andre, ha<br />
en arbeidsplan som er drøftet. I dag tar<br />
enkelte arbeidsgivere for gitt at du som<br />
tillitsvalg er fritt vilt. Dette er noe av årsaken<br />
til at alle organisasjonene sliter med å få<br />
tak i tillitsvalgte som virkelig vil ta ansvar for<br />
kollegaers rettigheter.<br />
Endre stillingsbeskrivelsen eller bryt loven!<br />
Endre stillingsbeskrivelsen til de tillitsvalgte.<br />
Fastsett hvor mye tid som medgår til<br />
avtalefestet tillitsmannsarbeid. Sier man<br />
at tillitsmannsarbeid tar 40 % av den<br />
tillitsvalgtes arbeidstid, har man 60 % til å<br />
gjøre sin egentlige jobb. Dersom arbeidsgiver<br />
kaller inn de TV til møter og<br />
forberedelser som overstiger denne<br />
prosenten, bør vi følge arbeidsmiljølovens<br />
regler om endret arbeidsplan. Også en<br />
tillitsvalgt har krav på en regulert arbeidstid<br />
ifh til AML.<br />
Dersom man ikke har endret<br />
stillingsbeskrivelsen ifh til faktisk behov, må<br />
arbeidsgiver ta konsekvensen av dette ved<br />
å utsette en god del saker, for å sikre et<br />
forsvarlig arbeidsmiljø for den tillitsvalgte.<br />
Eller er det slik at arbeidsgiver fraskriver seg<br />
sitt arbeidsgiveransvar?<br />
Lønnsmessige forhold for de tillitsvalgte<br />
Før 1. mai 2010 hadde vi 15 DIFer i<br />
Forsvarets logistikkorganisasjon (FLO). Etter<br />
1. mai ble FLO en DIF. Den hovedtillitsvalgte<br />
i FLO, etter 1. mai, har fått en betydelig<br />
merbelastning, ansvar og krav om innsikt<br />
i virksomheten FLO. BFO vil hevde at nye<br />
arbeidsplasstillitsvalgte (ATV) har fått<br />
tilsvarende meransvar- og belastning. Dette<br />
er problemstillinger som omfatter alle DIFene,<br />
med få unntak.<br />
Gitt at vi er enige om ovenstående bør<br />
HTV/ATVer gis et betydelig lønnstillegg<br />
nå eller ved lokale lønnsforhandlinger.<br />
En anerkjennelse gjennom lønn og<br />
karrieremessige uttelling, vil gi aktive,<br />
kvalifiserte og motiverte tillitsvalgte. Jeg<br />
vegrer meg for å antyde at dette bør de<br />
tillitsvalgte ta opp med arbeidsgiver. Det er<br />
tross alt arbeidsgiver som fastsetter lønn<br />
og har full kontroll på om de tillitsvalgte skal<br />
få karrieremessig uttelling for å påta seg<br />
et ansvar for fellesskapet. Her utfordrer vi<br />
sjefene på DIF-nivå.<br />
Tid er noe som kommer<br />
Når vi går inn i en hektisk periode med lokale<br />
og sentrale behandlinger både i AMUer og<br />
drøftinger/forhandlinger, husk at tid er det<br />
eneste vi har nok av. Tiden går ikke, den<br />
kommer. Vi håper alle parter bidrar til en<br />
kvalitativ behandling og ikke slurv gjennom<br />
tidspress.<br />
ragnar.dahl@bfo.no<br />
28 ffisersbladet
BFOs hederspris<br />
BFOs hederspris for 2011 skal deles ut på<br />
kongressen 8 – 10 juni. Hedersprisen skal gå til en<br />
kandidat som har utvist fremragende engasjement<br />
for BFOs mål om ”styrke, uavhengighet og<br />
samarbeid”. Hvis du vet om en eller flere aktuelle<br />
kandidater, gi skriftlig beskjed til Anita Horvei<br />
innen 15. april. Forslaget kan sendes på e-post til:<br />
ahorvei@mil.no eller vanlig post BFOs sekretariat.<br />
BFOs Hederspris består av et diplom og et kunstverk,<br />
og tidligere prisvinnere er:<br />
Pål Sævik 2006<br />
Morten Løvdal 2007<br />
Arne Skjærpe 2008<br />
Ragnar Dahl 2009<br />
Trond Sjøtun 2010<br />
Kings Bay AS ble etablert i 1916 og er et heleid statlig aksjeselskap. Selskapets virksomhet<br />
fram til 1963 var kulldrift i Ny-Ålesund på Svalbard. Ny-Ålesund er nå en internasjonal<br />
forskningsstasjon med forskere og besøkende fra hele verden. Kings Bay AS eier Ny-Ålesund,<br />
og selskapets viktigste funksjoner er tilrettelegging og drift av infrastrukturen og salg av<br />
tjenester til den internasjonale naturvitenskapelige forskningen på stedet.<br />
Selskapet har for tiden 26 ansatte. Sammen med et antall sesongansatte i den lyse årstiden<br />
dekker disse de fleste fagområder som kreves for drift av et selvstendig lite samfunn.<br />
Infrastrukturen omfatter bl a flyplass, kai, kraftverk, vannforsyning, forlegningsfasiliteter,<br />
kjøkken, butikk, forskningsstasjoner og marinlaboratorium. Forskere fra omlag 20 nasjoner har<br />
vitenskaplige prosjekter i Ny-Ålesund. Kings Bay AS har drøyt 27 000 gjestedøgn i året.<br />
ADMINISTRERENDE<br />
DIREKTØR<br />
i<br />
Ny-Ålesund<br />
Når nåværende administrerende direktør slutter til sommeren, blir stillingen ledig.<br />
Stillingen er et åremålsengasjement på 3 år, med anledning til forlengelse med inntil 2 år.<br />
Vi søker etter en erfaren leder med bakgrunn fra privat næringsliv, forskning eller offentlig<br />
virksomhet, gjerne fra Forsvaret. Det stilles krav til høyere utdanning, gjerne av økonomisk/<br />
administrativ karakter. Det er en fordel med kjennskap til internasjonal forskning. Det forutsettes<br />
gode språkkunnskaper, særlig engelsk. I tillegg til utdannelse og praksis, kreves gode<br />
lederegenskaper, hvor evne til å skape resultater og samarbeid blir tillagt betydelig vekt. Direktøren<br />
er leder av samfunnet i Ny-Ålesund. Oppgavene omfatter hele spekteret fra de strategiske<br />
perspektiver til de praktiske spørsmål som er nødvendige for å få samfunnet til å fungere.<br />
Stillingen medfører bred kontakt til internasjonale forskningsmiljøer og sentrale myndigheter, samt<br />
representasjon på høyt nivå. Et opphold i Ny-Ålesund vil gi rike opplevelser i et spennende og<br />
naturskjønt miljø. Selskapet har et godt arbeidsmiljø med dyktige medarbeidere.<br />
Lønn etter avtale. For tiden utgjør skatt og folketrygdavgift 15,8 % på Svalbard. Det gis fri kost og<br />
losji samt reise i forbindelse med engasjementet. Selskapet har egen pensjonsordning for sine<br />
ansatte.<br />
Krigens pris<br />
Som OTV i BFO<br />
har jeg hatt den<br />
ære å støtte noen<br />
av våre soldater<br />
som har kommet<br />
skadet hjem fra<br />
INTOPS. I den<br />
delen av jobben<br />
Gunnar Lie Eide.<br />
min har jeg fått<br />
sett hvordan de<br />
lokale avdelinger støtter sine soldater så<br />
godt de kan. VG har i sine artikler om temaet<br />
”KRIGENS PRIS” greid å vise noen av de<br />
utfordringene våre skadede krigshelter møter<br />
ved hjemkomst. Jeg vil si dette er godt jobbet<br />
av VG og jeg anbefaler alle å kjøpe og lese<br />
VG for mandag 3 og tirsdag. 4 januar 2011.<br />
Som tillitsvalgt har jeg samarbeidet med<br />
mange ledere, men vil spesielt få fremheve en<br />
av dem. Det er sjef KJK, Kommandørkaptein<br />
Jon Ivar Kjellin og den innsats han har<br />
gjort for sine skadede. Han har gjort en<br />
enestående innsats gjennom personlig<br />
engasjement for den enkelte soldat. Han<br />
har arbeidet internt i Forsvaret for å forbedre<br />
rutiner. Han har uttalt seg om sendrektigheten<br />
i NAV/SPK. Han har også fremstått som klar<br />
og utvetydig i media. Dette står det stor<br />
respekt av. Han er et eksempel for andre.<br />
Videre har dere også sett i VG at det er<br />
mange som strever med skader uten å<br />
være registrert på Forsvarets lister over<br />
yrkesskadede. Dette kan jo da gjelde både<br />
de som er skadet her hjemme og i INTOPS.<br />
Hvis du er en av de eller kjenner noen som er<br />
i denne situasjon vil jeg oppfordre dere til å ta<br />
kontakt med nærmeste overordnede for å få<br />
dette inn i ordnede former. Skulle dere møte<br />
motstand eller problemer i så måte ber jeg<br />
dere ta kontakt med BFO sentralt, eller oss<br />
OTVer, for hjelp i sakens anledning.<br />
Du forsvarer landet, BFO forsvarer deg.<br />
Gunnar Lie Eide<br />
OTV/BFO/Nord-Norge<br />
Det gjøres oppmerksom på at Ny-Ålesund er en arktisk utestasjon uten fasiliteter for barn og familie.<br />
Tiltredelse innen 1. juli i år.<br />
Opplysninger om stillingen fås ved henvendelse til adm. dir. Roger Jakobsen, tlf 79 02 72 80,<br />
styreleder Knut M. Ore, tlf 992 32 200, eller nestleder i styret Ann-Kristin Olsen, tlf 901 00771.<br />
Skriftlig søknad sendes innen 15. februar 2011 til:<br />
Kings Bay AS<br />
v/styreleder Knut M.Ore<br />
Dagalivn. 22c<br />
0776 Oslo<br />
Det skal lønne seg<br />
å være BFO-medlem!<br />
ffisersbladet<br />
29
BFO INFORMERER<br />
BFO-barna gir leker til Bæreia<br />
I forbindelse med BFOs tradisjonelle “juletrefotfest” har det blitt bestemt at det skal<br />
gis en julegave til veteransenteret Bæreia.<br />
Den 22. desember hvert år avholdes det som etter hvert har fått navnet<br />
“juletrefotfest”. Tradisjonen er tolv år gammel, og innebærer at de BFO - ansattes<br />
familier kommer inn til Oslo, hvor BFO - barna mer eller mindre overtar sekretariatet.<br />
Tradisjonen tro gir man også en julegave til ett eller annet formål, og i år har det blitt<br />
bestemt at veteransenteret Bæreia skal få en håndsrekning. BFO har gått til innkjøp<br />
av en del leker som ble overlevert veteransenteret før jul. I følge Bæreia er dette<br />
noe som savnes hver gang en veteranfamilie som har barn, tar midlertidig opphold.<br />
Gavepakken besto av diverse spill både vanlige og elektroniske, foruten flere<br />
byggesett etc. BFO ga også tidligere i år en pengegave på 25.000 kroner til Bæreia i<br />
forbindelse med årets lederkonferanse, på initiav fra BFOs kadettorganisasjon KAFO.<br />
BFO - leder Eivind Solberg<br />
overrekker et lite lass med leker til<br />
Bæreia på vegne av BFO - barna<br />
BFO skolens gjennomgående tillitsvalgtutdanning 2011<br />
BFO- skolen vil i tillegg i 2011 gjennomføre temadager innen<br />
- ny penssjonsordning<br />
- lokal lønn og tariff<br />
- nye lover og avtaler<br />
Dette vil vi komme nærmere tilbake til på våre hjemmesider.<br />
BFO kurskatalog 2011, med mer utfyllende informasjon vil bli distribuert på www.bfo.no.<br />
Følg med på; www.bfo.no<br />
BFO SKOLENS KURSTILBUD<br />
Dyktige tillitsvalgte på arbeidsplassene er avgjørende for organisasjonens styrke. Det er ved den enkelte avdeling problemene oppstår<br />
og skal søkes løst. Dette forutsetter at BFO har tillitsvalgte med solid forhandlingskompetanse, samarbeidsevner og egenskaper som<br />
konfliktløsere. For å oppnå dette bruker vi hvert år mye ressurser på utdanning av tillitsvalgte og medlemmer.<br />
Kursene er primært innrettet mot de som i dag er tillitsvalgte, men medlemmer uten verv kan også delta på kursene. Dette er viktig for å<br />
sikre ettervekst og rekruttering av nye tillitsvalgte. Derfor oppfordrer vi til at det deltar to fra samme avdeling på kurs, og gjerne flere om<br />
antall kursplasser tillater det.<br />
Kursene vil også gi verdifullt påfyll av generell kompetanse og dermed god egenutvikling for den enkelte.<br />
Gjennomgående tillitsvalgtutdanning<br />
De fire kursene i grunnopplæringen danner selve basisen for tillitsvalgtskoleringen. De tar for seg blant annet tillitsvalgtrollen, gir innføring<br />
i lover og avtaler, arbedsrett, tariffavtalenes rettigheter og plikter og går grundig til verks når det gjelder forhandlinger.<br />
Søknad sendes til: lars.omberg@bfo.no<br />
Vi må ha følgende opplysninger i din søknad:<br />
Navn:<br />
E-post:<br />
Kurs:<br />
Telefon arbeid:<br />
Mobil:<br />
Verv:<br />
Hvis Ja, hvilke:<br />
Tidligere kurs i BFO:<br />
Hvis Ja, hvilke:<br />
Avdeling/ Arbeidssted:<br />
30 ffisersbladet
Til Forsvarsminister Grete Faremo<br />
Fra Regionstyret i Befalets fellesorganisasjon (BFO), Nord-Norge<br />
Dato, 8. desember 2010<br />
Til Forsvarsminister Grete Faremo<br />
BFO Nord-Norge protesterer mot forslag om bortfall av ordningen med årlig gratis reise for befal i Forsvaret.<br />
Fra Regionstyret i Befalets fellesorganisasjon (BFO), Nord-Norge<br />
1. Innledning<br />
Regionstyret Dato, 8. desember i BFO Nord-Norge 2010 har blitt kjent med at ordningen med årlig gratisreiser for befal i Forsvaret<br />
vurderes fjernet under budsjettbehandlingen i Stortinget. Regionstyret har blitt gjort kjent med følgende<br />
argumentasjon i sakens anledning:<br />
”Reduksjonen innenfor kapitlet inkluderer avvikling av, og reduksjoner i, ordninger hvor personell i Forsvaret<br />
kan BFO reise Nord-Norge gratis. Denne protesterer tilpasningen mot bringer forslag Forsvaret om bortfall mer i tråd av ordningen med de generelle med årlig ordningene gratis reise i staten for for befal i<br />
øvrig.” Forsvaret.<br />
2. Bakgrunn<br />
Ordningen med årlig gratisreiser for befal ble innført samtidig som beordringsplikten for befal i Forsvaret.<br />
Hensikten 1. Innledning var at befal som lot seg beordre til en annen del av landet skulle få anledning til å opprettholde<br />
god kontakt med sin familie. Intensjonen var samtidig å styrke rekruttering av personell til jobber i distriktene<br />
og Regionstyret til Nord-Norge. i BFO Nord-Norge har blitt kjent med at ordningen med årlig gratisreiser for befal i<br />
Argumentet Forsvaret vurderes som fremføres fjernet for under å fjerne budsjettbehandlingen dette familiepolitiske tiltaket i Stortinget. er at det virker Regionstyret urettferdig har for blitt gjort kjent<br />
andre med følgende statsansatte argumentasjon som ikke har denne i sakens ordningen. anledning: Det faktum at andre statsansatte ikke er underlagt<br />
beordringsplikt er det ikke tatt hensyn til.<br />
BFO er i prinisppet ikke imot overføringer<br />
”Reduksjonen innenfor kapitlet inkluderer avvikling av, og reduksjoner i, ordninger hvor personell i av slike unntaksdøgn, så lenge den<br />
3. Forsvaret Drøftingkan reise gratis. Denne tilpasningen bringer Forsvaret mer i tråd med de generelle<br />
totale belastningen holder seg innenfor<br />
Beordringsplikten er like gjeldende i dag som da den ble innført. Den er i tillegg utvidet til å gjelde hele 85-døgnsgrensen. Det vi imidlertid ikke<br />
ordningene i staten for øvrig.”<br />
verden. Dette er i motsetning til andre statsansatte helt spesielt for befal i Forsvaret. Resultatet av de<br />
aksepterer, er at det ikke i tilstrekkelig<br />
ordningene som finnes/fantes for befal i Forsvaret (årlig gratis, haikreiser, militærtillegg, boligtilbud m.m.) var<br />
2. Bakgrunn<br />
tid i forveien er avklart hvilket behov<br />
med på å gjøre forsvaret til en attraktiv arbeidsplass. Gradvis fjerning av disse godt funderte ordningene for overføringer årsprogrammet ved<br />
virker<br />
Ordningen<br />
mot sin<br />
med<br />
hensikt.<br />
årlig<br />
Det<br />
gratisreiser<br />
er viktig å tenke<br />
for befal<br />
over<br />
ble<br />
at ved<br />
innført<br />
avvikling<br />
samtidig<br />
av årlig<br />
som<br />
gratisreise<br />
beordringsplikten<br />
tar vi bort enda<br />
for<br />
et<br />
befal i avdelingen gir.<br />
tiltak som fremmer arbeidet med å rekruttere og beholde personell med kostbar og kritisk kompetanse.<br />
Forsvaret. Hensikten var at befal som lot seg beordre til en annen del av landet skulle få anledning til<br />
Personellet blir dessverre stadig overrasket med slike tiltak uten mulighet for å drøfte konsekvenser eller<br />
andre å opprettholde alternativer. god Dette kontakt er i aller med høyeste sin familie. grad et Intensjonen var samtidig å styrke rekruttering av For ordens skyld bør det også nevnes at<br />
påbegynte døgn regnes som hele døgn i<br />
personell til jobber i distriktene og til Nord-Norge.<br />
vernesammenheng, og alle rapporteringer<br />
Familiepolitisk tiltak som har god effekt for dem det gjelder. Skilsmissestatistikken for Forsvaret er som kjent<br />
på Argumentet et alarmerende som høyt fremføres nivå som for en å følge fjerne av dette høyt arbeidspress familiepolitiske og gjentatte tiltaket beordringer. er at det virker Vi mener urettferdig at å for som gir døgn regnet i desimaltall således<br />
fjerne andre denne statsansatte ordningen som ikke ikke vil bidra har denne til å dempe ordningen. denne utviklingen. Det faktum at andre statsansatte ikke er underlagt blir utsatt for nøye undersøkelser.<br />
beordringsplikt er det ikke tatt hensyn til.<br />
BFO Nord-Norge gjør oppmerksom på at dersom ordningen fjernes vil det sannsynligvis bli dyrere for<br />
Forsvaret. Her er noen eksempler på dette:<br />
- 3. Reisetilskuddsatsene Drøfting i NATO – avtalen må økes. Hver gang vi har hevdet at UDs satser tar utgangspunkt i<br />
reise til Oslo får vi tilsvar om at ”årlig gratis” skal brukes resten av veien hjem)<br />
- Beordringsplikten Flere presses til å pendle er like (betraktelig gjeldende dyrere i dag som for Forsvaret da den ble enn innført. at man flytter Den med er i tillegg familien) utvidet til å gjelde<br />
- hele Antall verden. avtalefestede Dette er rettighetsreiser i motsetning må til økes andre så statsansatte raskt som mulig helt spesielt for befal i Forsvaret. Resultatet<br />
av de ordningene som finnes/fantes for befal i Forsvaret (årlig gratis, haikreiser, militærtillegg,<br />
4. Konklusjon<br />
Den boligtilbud eksisterende m.m.) ordningen var med oppfattes på å gjøre som forsvaret en håndsrekning til en attraktiv til personellet. arbeidsplass. På denne Gradvis måten fjerning kan befalet av disse<br />
opprettholde godt funderte kontakt ordningene med egen virker familie, mot til sin tross hensikt. for at de Det disponeres viktig ut å av tenke egen over landsdel, at ved NATO avvikling eller utops. av årlig<br />
Regionstyret gratisreise tar i BFO vi bort Nord-Norge enda et protesterer tiltak som på fremmer at ordningen arbeidet med årlig med gratis å rekruttere reise for befal og beholde og familie personell nå foreslått med kostbar fjernet. og Konsekvensen kritisk kompetanse. for Forsvaret Personellet vil med stor blir sannsynlighet dessverre stadig bli tap overrasket av både penger med og slike kritisk tiltak uten<br />
kompetanse. Regionstyret henstiller Forsvarsministeren å støtte befalet i Forsvaret i denne saken og ikke<br />
mulighet for å drøfte konsekvenser eller andre alternativer. Dette er i aller høyeste grad et<br />
nok en gang fjerne en velbegrunnet og velfungerende ordning.<br />
Kvotetrøbbel?<br />
BFO registrerer at det rett oppunder jul har<br />
kommet flere saker som går på overføring<br />
av enten ØUA- eller VUA-døgn, innenfor<br />
85-døgnsregelen.<br />
Med søknader om overføring av opptil 40<br />
døgn fra den ene til den andre kategorien,<br />
så virker det noe merkverdig at søknadene<br />
når oss så sent. Med ca 15 virkedager<br />
i desember, etter normalt aktivitetsnivå,<br />
fremstår det som underlig at man skal<br />
ha behov for så mange døgn utenfor<br />
arbeidsmiljølovens beskyttelse.<br />
BFO tør påstå at det av personellmessige<br />
årsaker må være mulig å kunne forutse<br />
behovet for overføring i god tid før<br />
man nærmer seg grensen som er satt<br />
i Arbeidstidsbestemmelser for Militære<br />
(ATM), og at den praksis som synes å<br />
befeste seg er fullstendig uakseptabel.<br />
Det å gjennomføre aktiviteter utover<br />
vernegrensene er et brudd som skal<br />
rapporteres, og BFO anmoder Forsvarets<br />
avdelinger om å rette fokus mot denne<br />
problematikken, slik at 2011 blir et år med<br />
bedre styring.<br />
Av forhandlingsleder<br />
Rolf J. Ledal<br />
Mvh<br />
Major Johnny Kristian Soleng<br />
Regionstyreleder<br />
BFO Region Nord Norge<br />
jksoleng@mil.no / jsoleng@msn.com<br />
Telefon: 93896132<br />
• Styrke<br />
• Uavhengighet<br />
• Samarbeid<br />
ffisersbladet 31
BFO informerer<br />
Regionstyreledernes skepsis<br />
Regionstyrelederne i BFO, som<br />
gjennomførte årets første samling<br />
forrige uke, stiller en rekke spørsmål<br />
ved prosessen fram mot en eventuell<br />
sammenslåing av BFO og NOF.<br />
I det kommende året er kongressen et tema<br />
som naturlig nok har stort fokus og dette vil<br />
behørig behandles på regionalt og lokalt<br />
nivå i de fem regionene. Ett tema som vil få<br />
fokus i forkant av kongressen, er hvordan<br />
forholdet til NOF skal videreutvikles sett i lys<br />
av NOFs nylig vedtatte Handlingsprogram og<br />
den signerte avtalen mellom ledelsen i de to<br />
organisasjonene.<br />
Det levnes liten tvil at å samle de to<br />
organisasjonene vil styrke posisjonen til<br />
offiserer og befal. På bakgrunn av dette<br />
har ledelsen i BFO og NOF inngått et<br />
forpliktende samarbeid der den endelige<br />
målsetningen er sammenslåing av de to<br />
organisasjonene.<br />
I BFO har inngåelsen av<br />
samarbeidsavtalen gitt debatten om<br />
sammenslåing ny driv; regionalt som lokalt.<br />
Tilbakemeldinger fra lokalt nivå gir likevel<br />
inntrykk av at det samme ikke nødvendigvis<br />
har skjedd i NOF.<br />
BFOs tillitsvalgte på lokalt nivå, som<br />
har diskutert sammenslåing med NOF<br />
medlemmer, får inntrykk av at dette ikke er<br />
noen debatt i NOF - i det minste ikke på<br />
lokalt nivå. Ettersom NOF ikke er organisert<br />
med et regionalt nivå må prosessen fortsatt<br />
ligge på sentralt nivå. Dette får det regionale<br />
nivået i BFO, til å undres på hvor i prosessen<br />
NOF egentlig er og hvilken tidshorisont NOF<br />
opererer med.<br />
BFOs regionstyreledere opplever<br />
at ledelsen i NOF underkommuniserer<br />
prosessen rundt sammenslåing så vel internt<br />
som eksternt. Til tross for at samarbeidet på<br />
sentralt nivå, tilsynelatende skrider frem,<br />
oppleves det ikke at verken prosessen eller<br />
vedtaket fra Landsmøtet forankres gjennom<br />
handlinger i organisasjonen.<br />
Regionstyrelederene i BFO har derfor<br />
følgende utfordring til Leder NOF:<br />
Hvor er dialogen internt i NOF?<br />
Hvorfor kommuniserer ikke NOF eksternt<br />
sine intensjoner?<br />
Er NOF i det hele tatt interessert?<br />
Når BFOs kongress skal drøfte hvordan<br />
samarbeidet skal videreutvikles, er det for<br />
delegatene like viktig, om ikke viktigere at de<br />
har kjennskap til prosessene i NOF.<br />
Hvilke saker som meldes inn til kongressen<br />
avhenger derfor like mye av NOF som av<br />
BFOs egne medlemmer.<br />
Manglende kontroll på skadde!<br />
Ett avisoppslag om at Forsvaret ikke kan<br />
påvise oversikt over det korrekte antall<br />
skadede tjenestemenn i Afghanistan<br />
har fått BFO til å be Forsvarssjefen om en<br />
orientering om hva Forsvaret vil gjøre for å<br />
få kontroll.<br />
I følge avisoppslaget er 48 soldater<br />
skadet under forskjellige omstendigheter i<br />
Afghanistan, herav mange alvorlig skadet.<br />
Likevel oppgir Forsvaret kun to alvorlig<br />
skadede til avisen.<br />
Denne alvorlige rapporteringssvikten<br />
bekreftes av Forsvarsministeren i et TV -<br />
intervju samme dag.<br />
“Vi har bedt Forsvarssjefen om en<br />
orientering om hva som skal gjøres, og<br />
med hvilken tidshorisont”, sier BFO - leder<br />
Eivind Solberg til <strong>Offisersbladet</strong>. Han<br />
legger til at denne tilstanden, som flere<br />
sentrale politikere betegner som skandaløs,<br />
ikke må få lov til å vedvare.<br />
jimmy.bjerkansmo@bfo.no<br />
32 ffisersbladet
Barnas ski og aktivitetsdag på Krigsskolen 2011<br />
Fra venstre: Karina Lie, Sigurd Leirvaag, Løwen, Martine Klock, Guro Sogn,<br />
Hajk Makarijan. (bilde: groruddalen avis)<br />
Søndag 23. Januar 2011 hadde det yngste kull (kull Poulsson) på<br />
Krigskolens operative linje ansvaret for den årlige barnas ski og<br />
aktivitetsdag.<br />
Dette arrangementet har vært en tradisjon ved skolen i over 30 år og<br />
er populært blant de som bor i nærområdet. Da arrangementet først<br />
ble bestemt gjennomført var det pga. misnøye rundt at krigsskolen var<br />
plassert her på Linderud. Det ble en braksuksess og har tiltrukket seg<br />
flere hundre barn hvert år.<br />
Kull Poulsson satte sammen en arrangement gruppe på fem<br />
personer, aktivitetsleder Martine Klock, pr og underholdningssjef<br />
Karina Lie, materiell og økonomisjef Hajk Makarijan, velkomstpostsjef<br />
Sigurd Lerivaag og sjef for disse var Guro Sogn, alle er kadetter i kull<br />
Poulsson.<br />
Dørene til Linderud leir ble åpnet klokken 10:00, da kunne ungene<br />
glede seg over en rekke aktiviteter inne i leiren, det var alt fra skilek<br />
med hopp-konkuranse, skirenn med skikkelig skirennfølelse,<br />
militærpost, med skyting av luftgevær, prøving av nattbriller og testing<br />
av feltmessig utstyr. Vi hadde også beltevogn kjøring og klatre vegg,<br />
ungene hadde ikke mulighet til å kjede seg om de ønsket det en gang.<br />
Det var fellesstart hver halvtime, ungene var ivrige på å gå.<br />
I løpet av dagen var det oppimot 500 unger med startnummer og like<br />
mange voksne som var innenfor porten, tilbakemeldingene for dagen<br />
var gode, og folk forlot leiren med et stort smil om munnen, diplom,<br />
krigsskole buffer og noen hadde til og med fått medalje med seg.<br />
Vi som kadetter ser at dette ikke er det vi mest sannsynlig kommer til<br />
å gjøre mest av etter vi er uteksaminert fra Krigsskolen, men vi tok det<br />
som en utfordring, både ledelsesmessig, logistikkmessig og ikke minst<br />
på forberedelser og samarbeid.<br />
Arrangementsledelsen var godt fornøyd med sine med-kadetter<br />
under arrangementet, og rundt 70 av oss var i sving på selve dagen,<br />
som var nøye planlagt og koordinert i forkant. Man skal lære mye her<br />
på Krigsskolen, men så lenge folk er blide og fornøyde, så er det mye<br />
lettere å gjennomføre slike ”ikke militære oppdrag”<br />
Ledelsen ved Krigsskolen har også uttrykt at de var fornøyd med<br />
gjennomføringen av kull Poulsson.<br />
Bildene under er tatt av vår egen kull-fotograf for dagen.<br />
Guro Sogn/kadett kull Poulsson<br />
<br />
Kontorcontainere<br />
NAMSA fraktcontainer<br />
Sidedørscontainere<br />
Innredede containere<br />
<br />
Tel: +47 22 90 92 50 | www.bns.no | salg@bns.no<br />
- Velkommen til Rena Motell<br />
Rena motell ligger i gangavstand fra Rena Leir.<br />
Idyllisk beliggende ved Prestsjøen i Rena Sentrum.<br />
Vi har vært forsvarets samarbeidspartner<br />
siden etableringen av Rena Leir.<br />
Vår største oppgave er å skape trivsel<br />
for vår største kunde, - forsvaret !<br />
ffisersbladet<br />
33
BFO informerer<br />
Kadett- og elevorganisasjonene møtte GIS!<br />
På initiativ fra NOFKA troppet 7<br />
spente representanter fra elev- og<br />
kadettutvalgene i BFO, NOF og KOL opp<br />
på Generalinspektøren for<br />
Sjøforsvaret, kontreadmiral Haakon<br />
Bruun-Hanssen, sitt kontor på<br />
Haakonsvern Orlogsstasjon. Dette var<br />
første møte i sitt slag noensinne.<br />
Det var mange saker på agendaen og<br />
følget ble møtt med en åpen og positiv<br />
Generalinspektør. NOFKA tok opp<br />
utfordringene det har vært rundt innføringen<br />
av mangeårig GBU-utdanning (SNU) mtp<br />
status og vilkår. Generalen var positiv<br />
til at organisasjonene fremforhandlet<br />
bedre vilkår for elevene. For eksempel<br />
familietillegget som kadettene får i dag<br />
som et rekrutteringsfremmende tiltak.<br />
Generalinspektøren uttalte et ønske om<br />
et system som skiller lønn og grad for å<br />
beholde avdelingsbefalet på lavere nivå og<br />
samtidig støttet det organisasjonene har sagt<br />
lenge at den øvre aldersgrensen må settes<br />
lik den for yrkesbefalet, nemlig 57-60 år.<br />
GIS var tydelig på Forkurs Ingeniør (FKI)<br />
ikke var nedlagt, men lagt på is i år grunnet<br />
at behovet ikke var tilstede. Dette frigjør<br />
årsverk fra Sjøkrigsskolen til å nyttes andre<br />
steder - noe som var ønskelig. Imidlertid<br />
trakk Generalinspektøren frem at det ikke var<br />
umulig at man tok opp elever på FKI om et<br />
år eller to.<br />
Karriereplaner har vært et hett tema blant<br />
organisasjonene og Bruun-Hanssen forklarte<br />
hvordan dette fungerte i Sjøforsvaret med<br />
generiske planer som lå tilgjengelig på<br />
begrenset nett. Han sa også at grunnet<br />
søknadssystemet og den fleksibiliteten det<br />
gav oss arbeidstakere var det vanskelig å<br />
lage personlige karriereplaner og tidligere<br />
forsøk med to-trinnsbeordringer har vist seg<br />
å være særdeles utfordrene grunnet denne<br />
fleksibiliteten kontra om vi var på et rent<br />
beordringssystem.<br />
På spørsmålet fra KAFO om hvorfor<br />
Sjøkrigsskolen benytter seg av metoden,<br />
”Her er like mange stillinger som dere er<br />
kadetter, bli enige på egen hånd og meld<br />
tilbake” i motsetning til Luftkrigsskolen og<br />
Krigsskolen som lyser sine stillinger ut på<br />
Runde 1 og merker de med GOU svarte<br />
Generalinspektøren ”at intensjonen var at alle<br />
skulle få jobb. Ved å benytte samme metode<br />
som de andre skolene mente han at da<br />
kunne man ende opp med at for eksempel<br />
10 kadetter søker på kun 7 stillinger og<br />
resultatet blir at 3 stillinger blir ikke tilsatt og<br />
3 kadetter blir stående uten stilling”. Men han<br />
skulle ta med seg spørsmålet til egen stab<br />
og se nærmere på metoden.<br />
NEON ønsket en forklaring fra Bruun-<br />
Hanssen på hvorfor elevene ved Utskrevet<br />
Befalskurs Harald Hårfagre (UBHH) som<br />
hadde tidligere fullført førstegangstjeneste<br />
ikke fikk utbetalt utdanningsbonus, mens<br />
de som tok UBHH som en del av sin<br />
førstegangstjeneste fikk det. På det svarte<br />
Bruun-Hanssen at hele intensjon med UBHH<br />
var at man kun skulle kunne gå der som en<br />
del av førstegangstjenesten, mens alle andre<br />
skulle gå på Befalskurs for Marinen (BKMA)<br />
om bord på Christian Radich. At praksis ikke<br />
stemte med intensjonen var noe han skulle<br />
virkelig se nærmere på.<br />
Til slutt på agendaen tok organisasjonene<br />
opp boligsituasjonen i Bergen og på<br />
Sjøkrigsskolen. Per i dag gis kadetter 1 års<br />
kontrakter på leie av kvarter. Elever ved SNU<br />
har problemer med å få forsvarsbolig fordi<br />
avdelingsbefalskontraktene ikke foreligger<br />
før skolestart. Elever og kadetter blir forlagt<br />
på dobbeltrom første år på skolen og det<br />
er ingen planer om å utvide kapasiteten på<br />
tross av at kadettmassen har økt noe de<br />
siste årene og befalskolen har flyttet inn.<br />
Generalinspektøren var meget tydelig på<br />
at den virkeligheten som organisasjonene<br />
fremstilte var en helt annen enn den han<br />
hadde tidligere fått fra Sjøkrigsskolen og<br />
egen stab og lovet å se nærmere på saken.<br />
Elev- og kadettorganisasjonene takker for at<br />
Generalinspektøren satte av tid og er veldig<br />
glade for at Generalinspektøren ønsket<br />
å gjøre dette møtet til et fast årlig møte.<br />
Samtidig ønskes GIS lykke til videre i jobben!<br />
• Styrke<br />
• Uavhengighet<br />
• Samarbeid<br />
34 ffisersbladet
Kafo<br />
Vi må bry oss!<br />
Forsvaret har fått en tøff start på året med ikke<br />
spesielt positiv media dekning. Vi har så langt<br />
i år ukentlig kunnet lese om behandlingen av<br />
våre veteraner, hvordan skadde soldater og<br />
befal må ”sloss” mot systemet for å få den<br />
støtten de trenger og har krav på, for ikke å<br />
nevne bekymringene rundt forholdet mellom<br />
Forsvarssjefen og Forsvarsdepartementet<br />
med ministeren i front. Vi har også oppdaget<br />
etter nøye lesning av St.prop nr 1 at, nærmest<br />
etter samme oppskrift som da vi mistet vårt stillingsvern for<br />
noen få år siden, ønsker nå myndighetene å ta fra oss våre<br />
rettighetsreiser for å spare skarve 12 millioner kroner.<br />
Det er i slike perioder det er viktig at vi alle sammen som<br />
berøres av slike saker engasjerer oss. Fortell BFO, og din<br />
lokale tillitsvalgte hva du mener om sakene, og finn ut hva<br />
du kan gjøre med det. Eller som tidligere president John F<br />
Kennedy sa i sin berømte innsettingstale for nøyaktig 50 år<br />
siden. ”Ask not what your country can do for you - ask what<br />
you can do for your country”. Hvis ikke vi gjør det, hvordan<br />
kan vi forvente at andre skal gjøre det?<br />
Vi i KAFO Landsstyret prøver å leve opp til JFK sin<br />
oppfordring som best vi kan. For tiden jobber vi med blant<br />
annet disse sakene som vi trenger dine innspill på. Er du<br />
fornøyd med din boligsituasjon ved din krigsskole? Synes du<br />
det er riktig at elever ved flerårig befalskole i Sjøforsvaret får<br />
full lønn under hele sin Bachelor utdanning, mens elevene på<br />
Forsvarets Ingeniør Skole på Jørstadmoen ikke får det?<br />
Avslutningsvis vil jeg fortelle hvorfor jeg er medlem i BFO.<br />
For meg når det kom til valg av fagforening var det i hovedsak<br />
mine egne behov som sto i fokus. Det første spørsmålet jeg<br />
stilte meg var hvilken lokalforening var mest aktiv, seriøs,<br />
synlig og relevant der jeg jobbet. Hvilken lokalforening<br />
var best på å ivareta mine, og mine kollegers sosiale og<br />
økonomiske interesser på min arbeidsplass? Forsikringer er<br />
viktig og ofte dyre, heldigvis som BFO medlem nyter jeg godt<br />
av rabatter hos IF, Gjensidige og Sparebank 1. Så stilte jeg<br />
meg spørsmålene om hvilken organisasjon har best kapasitet<br />
til å hjelpe meg, eller gi gode råd, samt hvilken organisasjon<br />
som er best til å ivareta sine tillitsvalgte lokalt. For meg ble<br />
svaret BFO på alle punkter, hva har du kommet frem til?<br />
Til dere nye kadetter vil jeg på vegne av Landsstyret i<br />
KAFO ønske dere lykke til med utdanningen, og til dere andre,<br />
stå på og fortsett den gode innsatsen!<br />
Beste hilsener<br />
Øistein A Edvardsen<br />
Leder KAFO Landsstyre<br />
Sjøkrigsskolen<br />
Nytt år – nye muligheter<br />
De fleste av befalselevene startet nyåret med overføring til nytt tjenestested.<br />
UB-elevene har blitt UB-Korporaler og Kvartermesteraspiranter, og<br />
har startet sin plikttjeneste på sine respektive tjenestesteder rundt om<br />
i landet. Befalselevene har blitt fordelt til sin tjeneste, og har startet på<br />
videreutdanningen i de ulike forsvarsgrenene. BESO gjennom BFO bidro til<br />
at det ble arrangert sosiale sammenkomster for elevene som spurte om det i<br />
både nord og sør, og vi håper alle fortsetter å benytte seg av BESO og BFO<br />
til å fremme både sosiale og saksmessige forhold. Ingen sak er for liten,<br />
ingen for stor.<br />
Landsstyremedlem Kvartermesteraspirant Philip van Heesch har sammen<br />
med KAFO og NOFKA hatt et vellykket møte GIS i Bergen 12.januar.<br />
Temaer vi gjennom de siste fire månedene har opplevd som viktige<br />
for befalselever er tjenestetillegg, fastsettelse av MF, og forskjeller i<br />
grunnutrustningen, herunder uniformer.<br />
BESO stilte opp når en gruppe UB-elever fikk tilbakebetalingskrav fra<br />
FLA etter å ha fått feilutbetalt utdanningsbonus de første månedene på<br />
UB-kurset. I samarbeid med BFO har vi sendt inn klage, og saken er fortsatt<br />
under behandling.<br />
I den anledning har tankene for alvor begynt å samle seg rundt<br />
nåværende praksis med utdanningsbonus, som blir tildelt befalselever,<br />
men ikke UB-elever. Sant nok, UB-elever får dimisjonsgodtgjørelse ved<br />
endt plikttjeneste, men på både befalsskolen og befalskurset finnes det<br />
alltid elever som har vært inne til førstegangstjeneste tidligere, og som<br />
dermed ikke kan erkjennes ny dimisjonsgodtgjørelse. Disse blir direkte<br />
rammet av denne ordningen, som fører til at de ved endt plikttjeneste som<br />
UB-Korporaler eller Kvartermesteraspiranter faktisk sitter igjen med mindre<br />
penger enn Ola Soldat. Som det forrige BESO-styret redegjorde for det<br />
nåværende på høstkonferansen, tjener altså den gjennomsnittlige soldat,<br />
også korporalene, mer enn hva en befalselev sitter igjen med etter det første<br />
året i forsvaret. Dersom du har gjort din plikt for fedrelandet før du bega deg<br />
ut på befalskurset, vil du faktisk sitte igjen med betraktelig mindre penger<br />
enn når du tok verneplikten. BESO mener utdanning i forsvaret skal lønne<br />
seg, og at det er på høy tid at skolebonusen blir hevet opp på lik linje som<br />
dimisjonsgodtgjørelsen, som et minimum. Ulikhetene mellom de økonomiske<br />
godtgjørelsene som tilfaller elever i forsvaret som tar befalsskole og<br />
befalskurs er en sak landsstyret skal jobbe videre med.<br />
En annen sak mange av våre medlemmer har erfart, også innad i<br />
landsstyret, er vanskeligheter som kommer ved fastsettelsen av karakter i<br />
MF. MF er en karakter som er vanskelig å måle. Den baseres på inntrykk<br />
instruktører og klassesjefer danner seg av elevene, men den fordrer ikke<br />
at disse inntrykkene gjengir et korrekt helhetlig bilde av eleven. En persons<br />
opplevelse av en annen er ikke helhetlig, den er ikke objektiv, og dermed<br />
er heller ikke den nåværende praksisen ved fastsettelse av MF objektiv, slik<br />
andre standpunktkarakterer ved befalsskolene er. Du kan ikke ta en prøve<br />
i MF, det er en kompleks karakter og uttalelse om en person, som alltid vil<br />
variere avhengig av de som fastsetter den. Dette gagner noen elever, og<br />
er en ulempe for andre. Flere elever har blitt relegert fra de ulike<br />
skolene i forsvaret ved slutten av skoleåret, av helt ulike<br />
grunner. Flere avdelingers praksis rundt muliggjøringen<br />
av forbedring er mangelfulle, ofte avhengige av<br />
enkeltpersoner som svikter i sin funksjon. Ei heller har<br />
vi erfart at elevene får oppfylt alle sine rettigheter jf. TFF<br />
kl.4. Elevers rettigheter når det kommer til oppfølging,<br />
veiledning, og gitte muligheter til å vise forbedring i<br />
forbindelse med fastsettelse av MF er mangelfulle.<br />
BESO vil i løpet av det kommende halvåret forsøke å være<br />
så synlig som mulig, både for det nye kullet befalselever som kommer etter<br />
vinter-FOS, men også ute på de respektive avdelingene. Vårt mål er å gjøre<br />
deres hverdag bedre, og kjempe slagene for dere der de er vanskelig å<br />
kjempe alene.<br />
Hanna Sesselja Mikalsen<br />
Leder BESO
Eldre arbeidstakere<br />
leserbrev<br />
Det hevdes at vi må legge til rette for at folk<br />
som er i form til det kan jobbe til høyere<br />
alder enn dagens ordninger legger opp til.<br />
Begrunnelsen er nasjonaløkonomisk; vi står<br />
foran en økende mangel på arbeidskraft.<br />
På litt lengre sikt er vi på vei mot en<br />
aldersfordeling med for mange pensjonister<br />
i forhold til yrkesaktive, oljepengene til tross.<br />
Hvordan skal man så klare å holde eldre i<br />
arbeid? Det snakkes om skattefordeler for<br />
de eldre. Vel og bra. Det er påpekt at noe<br />
må gjøres med AFP-ordningen og andre<br />
pensjonsordninger slik at det ikke, som i dag,<br />
blir høyere pensjonskostnader for bedriftene<br />
for eldre arbeidstakere enn for yngre. Dette er<br />
åpenbart et viktig poeng. Hittil er det imidlertid<br />
ikke snakket så meget om de sosiologiske<br />
sidene ved saken. Kan hende er det på dette<br />
området vi finner de største utfordringene.<br />
Man kan hevde at det egentlig dreier seg<br />
om en forskyvning av livsløpet: Gjennom et<br />
par generasjoner har den arbeidsføre alder<br />
øket med 5-10 år, samtidig som alderen for<br />
fullført utdannelse og familieetablering er øket<br />
tilsvarende. Men denne tankegangen blir for<br />
enkel.<br />
Forholdet er jo at virksomhetene i<br />
arbeidslivet - private som offentlige - er<br />
strukturer for innflytelse og ansvar, for makt og<br />
rang. I disse strukturene er det, tross mange<br />
unntakelser, svært vanlig at de eldre fyller<br />
midlere til høyere stillinger, mens de yngre har<br />
de lavere til midlere. Og uansett plassering i<br />
strukturen vil de triveligste jobbene være de<br />
som de eldre helst vil bli stående i. Problemet<br />
blir da at eldre arbeidstakere som forlenger<br />
tiden i tjeneste blokkerer for de yngre. I mange<br />
år fremover vil i tillegg menn stå i veien for<br />
kvinners avansement. Dette kommer de som<br />
det går ut over trolig ikke til å finne seg i, og<br />
vi vil se politisk støtte for mer aktiv bruk av<br />
alderskvotering i de yngres favør, slik vi i dag<br />
ser økende kvinnekvotering.<br />
Den gjenværende muligheten er at de<br />
eldre i de siste arbeidsårene går tilbake<br />
til mer beskjedne jobber enn de har hatt.<br />
Dette kan fungere bra for noen, men som<br />
en generell ordning er det svært krevende.<br />
Det er ikke tilfeldig at mange som har<br />
opplevd en slik omplassering gjennom<br />
omorganiseringer er de første til å løpe mot<br />
utgangen når muligheten byr seg. Så det<br />
må skapes insentiver til frivillighet. Men det<br />
er enklere sagt enn gjort fordi det i tillegg til<br />
økonomiske vilkår, også går på relasjonen<br />
mellom den eldre underordnede og den yngre<br />
overordnede. Og da er det slik at de færreste<br />
ønsker seg underordnede som er mer erfarne<br />
i jobben enn de selv er, - og omvendt. Det<br />
gjelder dyptgående forhold som trygghet og<br />
verdighet.<br />
Konklusjonen blir derfor at dersom vi<br />
mener alvor med å forlenge eldres deltakelse<br />
i yrkeslivet, må vi gå løs på en bred<br />
problemstilling som omfatter både økonomiske<br />
og arbeidspsykologiske forhold.<br />
Av Nils Holme Tidligere sjef FFI<br />
Erkjennelse<br />
Krigskorset med sverd er tildelt den falne<br />
soldaten Trond Bolle. Forsvarssjefen<br />
anbefalte tildelingen i 2006, mens<br />
Regjeringen brukte fem år på å behandle<br />
forslaget. De som visste hvilken tjeneste<br />
Bolle gjorde var redd den lange<br />
behandlingstiden kunne gjøre at han selv<br />
ikke ville motta denne hederen. De fikk<br />
dessverre rett.<br />
I tildelingstalen klarte forsvarsministeren<br />
å si; «Nødvendig bruk av makt var i alle<br />
tilfeller anvendt i selvforsvar». Hun smilte<br />
og strålte på TV-skjermen min i alle<br />
nyhetskanaler mens hun beskrev en av de<br />
mest erfarne operatørene i den skarpeste<br />
delen av den skarpe enden i Forsvaret som<br />
en selvforsvarer, der han falt på oppdrag for<br />
oss? Det er uvisst om hun innser at hennes<br />
smil og gladbeskjed ene og alene skyldes<br />
en annen persons innsats og død og offeret<br />
de pårørende gir hver eneste dag. Jeg ble<br />
litt uvel av det.<br />
Å ære de døde er viktig og rett, men når<br />
muligheten er til stede for å ære mens de<br />
lever er dette å foretrekke.<br />
Vel så viktig er det å gi en verdig<br />
tilværelse for alle som har blitt skadet i<br />
krigen. De ga ikke livet, men lever resten<br />
av sitt livsløp med krigens opplevelser. De<br />
ber ikke om ære, bare muligheten til en viss<br />
verdighet.<br />
Når Faremo taler om dette, smiler hun<br />
ikke, da er hun alvorlig, stram og unnvikende<br />
mens hun gjentar;<br />
«veteranene fortjener vår største<br />
anerkjennelse». President John F. Kennedy<br />
sa; «We must never forget that<br />
the highest appreciation is not to utter<br />
words, but to live by them». Det er mer<br />
arbeidskrevende og kostbart, og gir også<br />
mindre ære å ta vare på levende veteraner.<br />
Men å ikke ta vare på dem gir også en<br />
kostnad: I USA begår eksempelvis 18<br />
soldater selvmord hver dag, flere enn i de<br />
direkte krigshandlingene. Mens rapporter,<br />
stortingsmeldinger, taler, interpellasjoner<br />
og pressemeldinger skrives, går de<br />
skadede veteranene en evig spissrotgang<br />
mellom Nav, SPK, FD og fastlege. For<br />
bevillinger til veteranivaretakelse unnlates<br />
og veteranivaretakelse konkretiseres ikke i<br />
departementenes bestillerbrev til sine etater.<br />
Pårørende, soldater og veteraner fortjener<br />
virkelig en ny helhetlig veteranpolitikk og<br />
soldatkultur i Norge.<br />
Når det må diskuteres i nesten 5 år om en<br />
av våre største og beste<br />
soldater skal tildeles<br />
nasjonens høyeste<br />
militære utmerkelse, da er<br />
noe feil med våre lederes<br />
holdning. Det vi vet er at<br />
mange har omkommet<br />
i tjenesten, enda flere<br />
har fysiske og psykiske<br />
skader og sår pga. sin tjeneste. Noen valgte<br />
selvmordet som sin endelige kapitulasjon<br />
for den vanskelige kampen for verdighet<br />
og mening. Veteraner og pårørende har nå<br />
kjempet for verdighet og likebehandling for<br />
alle skadede soldater fra Norges misjoner i<br />
30 år - krigsseilerne og krigsinvalidene holdt<br />
på i 40. Politikerne tvinner sine tomler og sier<br />
de ser på saken. Men saken er som den er,<br />
det er tydelig lett å smile og ære de døde,<br />
det koster ingenting. De levende skadedes<br />
verdighet får vente. Platon hadde rett - kun<br />
de døde har sett krigens slutt.<br />
Jan W. Steen<br />
for Veteran-Alliansen<br />
36 ffisersbladet
Spesiell markering på Krigsskolen<br />
Den 15. april 1940 falt kaptein Eiliv Austlid for tyskernes kuler på Dovre. I oktober 2009<br />
ble han post mortem tildelt Krigskorset med sverd – Norges høyeste krigsutmerkelse. Den<br />
16. desember 2010 ble medaljen overrakt Krigsskolen på Linderud av Eiliv Austlids barn.<br />
Fra v. Hallvard Austlid, Gunnhild Austlid, skolesjef, oberst Arne Opperud med innrammet portrett av Eiliv Austlid og Krigskorset med sverd, Bjørnar Austlid, Grete<br />
Austlid. Åsta Austlid og Elin Austlid.<br />
Tekst og foto: Rolf Kristiansen<br />
Overrekkelsen skjedde i forbindelse med<br />
markeringen av 260-årsdagen for Krigskolens<br />
opprettelse i Norge. Da Eiliv Austlid ofret sitt<br />
liv for “Konge, Folk og Fedreland” bidro det<br />
til å redde landets regjering og sikre dens<br />
flukt til London hvor den kunne fortsette<br />
kampen for et fritt Norge. Men heller ikke<br />
tildelingen av utmerkelsen skulle skje uten<br />
problemer. I årene etter krigen, og med<br />
Trygve Lies beskrivelse av Austlid (han var<br />
en av dem som sannsynligvis unnslapp<br />
tyskerne takket være Austlids offer) som “en<br />
offiser med dårlig dømmekraft og dumdristig<br />
framferd”, angivelig fordi han ikke hadde<br />
etablert en fremskutt patrulje for å sikre<br />
fremrykningsaksen (fremskutt sikringsledd).<br />
Den samme beskrivelsen brukte oberst Otto<br />
Munthe-Kaas om disse kampene i verket<br />
“Krigen i Norge”. Riktig nok bygde han på<br />
Trygve Lies uttalelser fordi det var Trygve Lie<br />
som var til stede.<br />
Det så lenge ut til at historien skulle<br />
forbli slik. Men dette skulle imidlertid vise<br />
seg å være mildest talt en forvrengning<br />
av sannheten… I virkeligheten skulle det<br />
vise seg at det var Trygve Lie som mer<br />
eller mindre forlangte at Austlid og hans<br />
menn skulle foreta en direkte fremrykning! I<br />
1985 skrev journalist Minda Flatum i avisen<br />
Dagningen en serie artikler om kampene på<br />
Dovre. Her ble blant annet flere av Austlids<br />
soldater intervjuet. Dette fikk lokalhistorikeren<br />
Egil M. Kristiansen, Austlids sønn Bjørnar<br />
og den pensjonerte oberstløytnanten Ulmer<br />
Wollan fra Stange, til å engasjere seg for<br />
å finne den virkelige sannheten. Med seg<br />
i de neste 20 årene fikk de flere tidligere<br />
offiserer ved Krigsskolen. Etter hvert kom det<br />
for dagen at Austlid hadde vist en uselvisk<br />
opptreden, med livet som innsats, og et<br />
mot som 69 år senere gjorde at forsvarssjef<br />
Sverre Diesen innstilte Eiliv Austlid til<br />
Krigskorset med sverd. Dette ble godkjent av<br />
Diesens politiske overordnede, daværende<br />
forsvarsminister Anne-Grete Strøm-Erichsen<br />
(dvs. Regjeringen).<br />
Det faktum at Austlid fikk Krigskorset, stiller<br />
Trygve Lies beskrivelse av Austlid, sammen<br />
med daværende utenriksminister Halvdan<br />
Kohts kommentarer til samme sak i et lite<br />
flatterende lys. Det føyer seg derimot inn<br />
i rekken av politiske utspill fra regjeringen<br />
Nygaardsvold på tvers av oppfatninger i den<br />
norske fagmilitære ledelsen. I ettertid ser det<br />
ut som om Trygve Lie “pyntet på sannheten”<br />
for å stille sin rolle i et bedre lys. Når Trygve<br />
Lies uriktige beskrivelse av Austlid settes<br />
på trykk i et historisk oppslagsverk (Krigen<br />
i Norge i 1940), er det intet mindre enn en<br />
historieforfalskning!<br />
Renvasket<br />
En av skolens offiserer, oberstløytnant Knut<br />
Werner-Hagen, leste opp en beskrivelse<br />
av hendelsen på Dovre for 69 år siden – en<br />
beskrivelse som ikke etterlater spor av tvil<br />
om dramatikken i situasjonen eller heltemotet<br />
som ble utvist. Det var en tydelig beveget<br />
Bjørnar Austlid som under den etterfølgende<br />
overleveringen av utmerkelsen, med bilde av<br />
kaptein Austlid, uttrykte stor takknemlighet<br />
for at farens navn endelig er renvasket. Men<br />
han la heller ikke skjul på hvilken belastning<br />
det hadde vært å leve med enkelte politikeres<br />
påstander om at at faren var blitt drept på<br />
grunn av sin egen dumdristighet. Tidligere<br />
forsvarsminister Anne-Grethe Strøm-<br />
Erichsen var til stede under overrekkelsen.<br />
Søskenparet Mari Silje og Håkon Samuelsen<br />
stor for den kunstneriske underholdningen på<br />
henholdsvis fiolin og cello.<br />
ffisersbladet 37
kjekt å ha<br />
o<br />
kjekt a vite<br />
Kommando vaier sag<br />
Smart lommesag som skjærer gjennom tre, plastikk, bein,<br />
gummi og mykt metall.<br />
Sagen består av en rustfri flettet vaier med festeanordning<br />
på endene. Den enkleste bruksmåten er å ved å benytte<br />
nylonhåndtakene og begynne å sage. Alternativt kan man<br />
feste vaieren til en tre, plast eller metallbue for å lage en<br />
sag. Sagen er utrolig effektiv og med sin lave vekt er det et<br />
enkelt valg å ta denne med ut i skogen.<br />
Bladets lengde: 50,8 cm<br />
Vekt: 8 gram<br />
Kommando vaier sag koster kr 89 for deg som BFO medlem og kan<br />
anskaffes på bfo.milrab.no eller per telefon 53 69 78 78<br />
Led Lenser tactical T7<br />
Med tre lysstyrke moduser, avansert fokuseringssystem og en<br />
styrke på 200 lumen, gjøres natt om til dag.<br />
LED lykten er innpakket i et solid aluminiums deksel som har en<br />
lengde på 13.6 cm og vekt på 198 gram. Av tilleggsutstyr får<br />
man både fjernbryter og feste til gevær.<br />
Som BFO medlem har du 25 % rabatt på Led Lenser Tactical T7<br />
koster kr 374 og kan anskaffes på bfo.milrab.no eller per telefon<br />
53 69 78 78<br />
CRISPI SWAT EVO<br />
Denne støvelen er en godkjent uniformsko for politi, forsvaret, vekterselskaper osv. Med GORE TEX® membran og<br />
Vibram® såle, er den en god og slitesterk sko til sitt bruk. GORE TEX ® membran sikrer en vanntett støvel med optimale<br />
pusteegenskaper. Ultimate er det mest slitesterke fôret, 10 ganger mer slitesterkt enn de øvrige. VIBRAM®<br />
yttersåle med 2 lag EVA som gir god isolasjon og demping. EVA er en non-slip antistatisk såle som sikrer<br />
godt grep mot underlaget med et patentert gripemønster. Innersålen er med differensiert struktur og ullfilt<br />
finish. Gjennomprøvd god nordisk passform. Overdel i fullgarvet ca 2,2mm lær. C.S.F. Crispi Skeleton<br />
Ramme gir en tosidig støtte som sikrer torsjonstivhet sammen med en komfortabel fleks. Utvendig<br />
ankelknoke beskyttelse i glassfiber for beskyttelse mot slag og spark. Den sirkelformede glassfiber<br />
beskyttelsen sitter mellom ytterlæret og innerforet. Snøremaljer til lissene. Ikke hemper som kan hekte.<br />
Str. : 37-46<br />
Vekt : 620 gram<br />
Farge : Sort<br />
Støvelen kan kjøpes hos Milrab as, via www.bfo.no medlemsavtaler,<br />
som gir dere et meget gunstig prisavslag.<br />
38<br />
ffisersbladet
Etter Napoleonskrigene var forholdet mellom<br />
Frankrike og de tyske statene preget av<br />
vedvarende spenning og mistro. En<br />
generasjon senere ble en ny krig sett på<br />
som uunngåelig. Mannen som framfor alle så<br />
nytten av en slik krig var statsminister av<br />
Preussen og kansler av den nordtyske<br />
alliansen, Otto von Bismarck.<br />
Den franskprøyssiske<br />
krig<br />
tilbakeblikk<br />
Av Trond Sætre<br />
Krigsbyttet som Bismarck egentlig var ute etter,<br />
var ikke Frankrike – Det var Tyskland. Målet<br />
hans var å forene de tyske statene, og den<br />
raskeste måten å gjøre det på var gjennom en<br />
krig med Frankrike. Også Keiser Napoleon 3. av<br />
Frankrike hadde interesse av en krig for å styrke<br />
sitt imperium. Han var fortsatt populær i deler av<br />
befolkningen, men en krig var det han virkelig<br />
trengte for å samle nasjonen.<br />
Bismarck hadde bygget opp en solid hær,<br />
men han trengte et påskudd. Dette fikk han i<br />
1869 da Prins Leopold, en nevø av Preussens<br />
kong Wilhelm 1., ble tilbudt Spanias trone. Etter<br />
lang tenketid takket prinsen nei, men den<br />
franske regjeringen ville ikke nøye seg med det.<br />
De krevde også en garanti fra Wilhelm 1. om at<br />
prøysserne aldri mer ville involvere seg i det<br />
spanske tronfølgerspørsmålet. Kongen på sin<br />
side følte seg ikke forpliktet til å gi noen slik<br />
garanti, og forklarte dette i et telegram. Her var<br />
det at Bismarck igangsatte et listig, politisk spill<br />
på høyeste nivå. Kansleren fikk skrevet om<br />
telegrammet med en langt skarpere ordlyd. I et<br />
fortrolig møte kalte han dette ”en rød klut for den<br />
galliske tyren” Og denne røde kluten virket som<br />
han ønsket: Frankrike erklærte krig mot<br />
Preussen og den nordtyske alliansen, ikke<br />
omvendt. Fordi Frankrike nå framsto som<br />
aggressoren, sikret kansleren seg støtte fra de<br />
andre tyske statene.<br />
Tyskland var bedre rustet til krig. Napoleon 3.<br />
visste dette, derfor hadde han forsøkt å utsette<br />
den krigen han egentlig ønsket. Tyskerne hadde<br />
drøyt en halv million mann i de væpnede<br />
styrkene, franskmennene hadde omtrent<br />
halvparten. Styrketallet førte til at tyskernes<br />
strategi baserte seg mye på masseomringninger<br />
og oppløsning av fiendens formasjoner. Og med<br />
sin kraft og rekkevidde var den tyske Kruppkanoen<br />
overlegen tilsvarende franske våpen.<br />
Den første militære trefningen etter Frankrikes<br />
krigserklæring den 19. juli 1870, var et mindre<br />
slag ved grensebyen Saarbrücken den 2.<br />
august. Her greide franskmennene å fordrive en<br />
prøyssisk hærstyrke men denne innledende<br />
seieren ble fulgt opp av en serie nederlag for<br />
den franske armé samme måned. 13. august<br />
tok marskalk Francois Bazaine kommandoen<br />
over den franske Rhinarmé, men han skred ikke<br />
til verket med en overdrevent positiv innstilling.<br />
Før han gikk på toget til Metz (en by han hadde<br />
fått beskjed om å holde for enhver pris),<br />
betrodde marskalken til en venn: ”Nous<br />
marchons à un désastre.” – Vi marsjerer mot en<br />
katastrofe.<br />
Begge sider led store tap under Bazaines<br />
første to slag som kommandør – Vionville den<br />
16. og Gravelotte den 18. Utfallet av det siste<br />
slaget var at Rhinarmeen ble omringet i Metz. En<br />
annen fransk hærstyrke ledet av marskalk<br />
Patrice Mac-Mahon skulle komme Bazaine til<br />
unnsetning, men ble overrumplet av tyskerne, og<br />
trakk seg tilbake til byen Sedan den 30. august.<br />
Dagen etter ble den beleirete byen utsatt for<br />
intens artilleriild, og til slutt var det Napoleon 3.<br />
selv som måtte ta den tunge beslutningen om å<br />
heise hvitt flagg. Keiseren befant seg i byen, og<br />
nå overlot han seg selv til kong Wilhelms nåde.<br />
Resten av krigen satt han i fangenskap. Da<br />
nyheten nådde Paris, benyttet en gruppe<br />
politikere anledningen til å begå et ublodig<br />
statskupp, og den såkalte tredje republikken ble<br />
opprettet. Bismarck håpet å få i stand en<br />
fredsavtale med de nye makthaverne, men<br />
under forhandlingene nektet utenriksminister<br />
Jules Favre å avstå noe - ”Ikke en fotsbredd av<br />
landet, ikke en stein av festningene”.<br />
Høsten og vinteren 1870 ble dyster for<br />
pariserne. Ingen kunne stanse kong Wilhelm og<br />
feltmarskalk Moltke i år marsjere videre til Paris<br />
med den tyske hær, og den 19. september var<br />
byen helt omringet. Bismarck håpet fortsatt på<br />
en rask seier, og gikk inn for bombardement.<br />
Men resten av den tyske overkommandoen<br />
stemte mot. For det første var det praktisk<br />
vanskelig å gjennomføre. For det andre kunne<br />
bombardement mot sivilister komme til å vende<br />
den europeiske opinionen mot tyskerne.<br />
Befolkningen måtte sultes ut i stedet. I løpet av<br />
vinteren ble hest, hund, katt og rotte vanlig kost<br />
for pariserne. Etter hvert ble også dyr fra<br />
zoologisk hage (deriblant to elefanter) brakt til<br />
slakteren.<br />
I Metz hadde Bazaine fortsatt en hærstyrke<br />
200 000 mann. Men blokade av byen var<br />
effektiv; Hæren gjorde to forsøk på å forsere den<br />
tyske beleiringen, til ingen nytte. I tillegg var<br />
Bazaines motstander av til den nye republikken,<br />
noe som nok var en medvirkende årsak til at han<br />
overgav hæren sin uten kamp den 27. oktober.<br />
Denne seieren ga Bismarck mer pusterom, men<br />
beleiringen av Paris var uansett begynt å tære<br />
for mye på den tyske krigsmaskinens ressurser.<br />
Mot slutten av desember fikk Bismarck derfor<br />
viljen sin likevel: Tysk artilleri begynte å<br />
bombardere Paris. 28. januar kom det i stand<br />
våpenhvile som ledet til freden i Frankfurt den<br />
10. mai.<br />
Utfallet av den fransk-preussiske krig fikk<br />
viktige konsekvenser for europeisk historie. Ikke<br />
bare førte den til samlingen av Tyskland, men<br />
også til samlingen av Italia. Etter nederlaget<br />
kunne Frankrike ikke lenger garantere for<br />
selvstendigheten til pavestaten Roma, som<br />
dermed ble innlemmet i det italienske kongeriket.<br />
Frankrike for sin egen del måtte betale en<br />
krigsskadeerstatning på fem millioner franc og<br />
avstå Alsace-Lorraine. Men sinnet over det<br />
ydmykende nederlaget førte til en sterk og<br />
vedvarende revansjelyst hos franskmennene.<br />
Trolig var denne revansjelysten en medvirkende<br />
årsak til utbruddet av første verdenskrig.<br />
ffisersbladet 39
Prosjekt<br />
sammenslåing<br />
Befalets Fellesorganisasjon og Norges<br />
Offisersforbund har nå nedsatt en<br />
arbeidsgruppe bestående av<br />
medlemmer fra begge organisasjoner.<br />
Dette er en oppfølging av de vedtak som<br />
er gjort i henholdsvis NOFs landsstyre<br />
og BFOs hovedstyre. Gruppens oppgave<br />
blir å gjennomføre det som i en avtale<br />
er blitt kalt for “Prosjekt<br />
sammenslåing”.<br />
Av Einar Holst Clausen<br />
NOF og BFO inngikk i desember 2009<br />
en forpliktende samarbeidsavtale som<br />
har bidratt til et stadig tettere og konkret<br />
fellesskap. De synlige resultatene har i 2010<br />
vært dialog rundt handlingsprogrammet<br />
for de to organisasjonene, felles krav<br />
ift lokal lønn, utstrakt samarbeid mot<br />
videreutvikling av befalsordningen, herunder<br />
avdelingsbefalsordningen. NOF og BFO<br />
har søkt å fremstå med en stemme i de<br />
saker der tydelige fellesinteresser har ført<br />
oss sammen. Resultatet av utviklingen<br />
gjennom fjoråret har bidratt til en beslutning<br />
om at samarbeidet bør forsterkes og<br />
videreutvikles.<br />
De to organisasjonenes ledere har<br />
derfor undertegnet en avtale om å<br />
etablere en arbeidsgruppe bestående av<br />
to deltagere fra hver organisasjon som<br />
skal utrede de små og store utfordringene<br />
en sammenslåingsprosess vil stille<br />
organisasjonene ovenfor. (Se mandat i<br />
faktaboks). Før medlemmene kan ta stilling<br />
til hvorvidt de to store befalsorganisasjonene<br />
skal slå seg sammen må det foreligge<br />
en felles beskrivelse av både politiske og<br />
administrative konsekvenser. Organisasjonslederne<br />
sier til <strong>Offisersbladet</strong> og<br />
Befalsbladet at arbeidsgruppens mandat er<br />
å utrede og beskrive konsekvensene av en<br />
løsning der BFO og NOF slår seg sammen til<br />
en organisasjon for befal i Forsvarssektoren.<br />
“Erfaringene med samarbeidsavtalen etter<br />
et drøyt år, er så bra at forbundene tar et<br />
steg videre, i riktig retning, ved å gå i<br />
gang med denne utredningen. Dette er<br />
selv-følgelig et meget omfattende arbeid<br />
og resultatet skal brukes som en god<br />
informasjonskilde til å få et helhetlig bilde<br />
av dagens situasjon” sier Egil Andrè Aas og<br />
Eivind Røvde Solberg som begge er meget<br />
fornøyde med fremdriften.<br />
40<br />
ffisersbladet
Leder av Norges Offisersforbund Egil André As (til venstre), og leder av Befalets Fellesorganisasjon Eivind Røvde Solberg var skjønt enige, og signerte avtalen om<br />
å nedsette en hurtigarbeidende arbeidsgruppe som skal vurdere alle sider ved en eventuell sammenslåing av organisasjonene.<br />
De to lederne sier at dette er en naturlig<br />
oppfølging av de fullmakter de har fått fra<br />
henholdsvis NOFs landsstyre og BFOs<br />
hovedstyre, samtidig som de understreker<br />
at det er medlemmene, enten ved<br />
uravstemning eller gjennom kongress- /<br />
landsmøtevedtak, som skal avgjøre saken<br />
til syvende og sist. De to lederne er helt<br />
klare på at det er av avgjørende betydning<br />
at det videre arbeidet forankres i respektive<br />
organisasjoners demokratiske organer.<br />
I tillegg til arbeidsgruppen skal det<br />
derfor etableres en referansegruppe med<br />
personer fra BFOs hovedstyre og NOFs<br />
forbundsstyre/landsstyre. Videre vil lederne<br />
og nestlederne i de to organisasjonene<br />
utgjøre styringsgruppen i prosjektet.<br />
Alle overordnede beslutninger tilligger<br />
styringsgruppen som på ethvert tidspunkt<br />
kan beslutte å stoppe det igangsatte<br />
arbeid, eller gjøre tilføyelser/rettelser til<br />
mandat etter dialog med arbeidsgruppen.<br />
Arbeidsgruppens rapport og anbefalinger<br />
skal ferdigstilles snarest, og en foreløpig<br />
rapport skal foreligge senest innen 15. mai<br />
2011. I mellomtiden oppfordrer de to lederne<br />
til at det vurderes, og inngås, flere lokale<br />
samarbeidsavtaler, etter mønster av avtalene<br />
som er inngått mellom lokalforeningene på<br />
Haakonsvern og i Kirkenes.<br />
Arbeidsgruppens mandat:<br />
• ”Utrede/konsekvensbeskrive en løsning<br />
der BFO og NOF slår seg sammen til en<br />
organisasjon for befal i Forsvarssektoren.<br />
• Gruppen skal legge frem utkast til<br />
politisk plattform for en ny organisasjon,<br />
forslag til organisasjonsnavn, forslag til<br />
formålsparagraf og forslag til alternative<br />
organisasjonsstrukturer.<br />
• Gruppen skal utrede spørsmålet om<br />
hovedorganisasjonstilhørighet, herunder<br />
avtalerettslig stilling for en ny organisasjon<br />
som alternativ til dagens tariffrettslige<br />
stilling, samt gi anbefaling på løsning.<br />
ffisersbladet 41
Kvotering av kvinner til Fors<br />
Tekst Johannes Mella, kaptein<br />
Radikal kvotering av menn?<br />
Forsvarsministeren hevder i innlegget<br />
”Frekkhetens Nådegave” i Aftenposten<br />
den 20 okt 2010 at Forsvaret har drevet<br />
med ”radikal kvotering av menn” i alle år.<br />
Dersom man ser nærmere på flere av de<br />
offisielle talene til Faremo i 2010, så går<br />
denne polemiske velformulerte setningen<br />
om ”radikal kvotering av menn” igjen en<br />
rekke ganger. Den dukker blant annet opp i<br />
hennes tale på kvinnekonferansen i Forsvaret<br />
19. mai. Formuleringen dukker også opp<br />
i hennes innlegg på dialogkonferansen<br />
om holdninger, etikk og ledelse, den 27<br />
september. I sistnevnte tale påpeker hun<br />
at den militære profesjonen til en viss grad<br />
opplever seg som ”en etat som er annerledes<br />
enn andre samfunnsinstitusjoner” og at<br />
”likestillingspolitiske føringer fra det sivile<br />
samfunn derfor kan oppleves som irrelevante.”<br />
Hun konkluderer med at ”dette handler om<br />
holdninger og kultur” og ”her har vi en lang<br />
vei å gå!”<br />
For å imøtegå dette problemet skal man<br />
se nærmere på utvalgskriterier og utfordre<br />
holdninger. ”Bruk av moderat kvotering er<br />
en selvfølge – i alle fall i en overgang.” Nye<br />
rapporteringsrutiner og redegjørelser for<br />
kjønnssammensetning i avdelingene skal<br />
implementeres. Man må påregne langt bedre<br />
politisk oppfølging av ”likestillingsmålene”<br />
for Forsvaret. Faremo argumenterer altså for<br />
flere kvinner i Forsvaret, noe hun er i sin fulle<br />
rett til å gjøre som landets Forsvarsminister.<br />
Det merkverdige i denne saken er dog at det<br />
i liten grad fra media, befalsorganisasjonene<br />
eller noen andre stilles spørsmålstegn<br />
ved de argumentene som nyttes og ved<br />
sammenhengen mellom argumentene,<br />
tiltakene og de målene man søker å oppnå.<br />
Det debatteres heller ikke i stor grad hvilke<br />
konsekvenser politikken, tilnærmingen og<br />
tiltakene som presenteres vil kunne gi.<br />
I etterkant av Alfa – saken, hvor krig<br />
ble fremstilt som bedre enn sex, og i<br />
ministerens innlegg på dialogkonferansen<br />
kan det eksempelvis fremstå som om<br />
ministeren tilsynelatende foretok et hopp<br />
fra enkeltsoldaters utsagn i Afghanistan,<br />
over til etiske problemer og derfra til<br />
manglende kvinner i Forsvaret. Løsningene<br />
på formentlige etiske problemer var å få inn<br />
flere kvinner i Forsvaret. Det er vanskelig<br />
å se koblingene her. Sett utenfra, fremstår<br />
dette som om man benyttet det man i militær<br />
sjargong ville kalt ”et window of opportunity”<br />
for å fremme egen politisk agenda.<br />
Debattklimaet<br />
Uttalelsene har med få unntak (herunder<br />
blant annet Ingunn Øklands kommentar i<br />
Aftenposten den 18 oktober) skapt svært<br />
lite oppstandelse. I militære fora har jeg ikke<br />
registrert en eneste artikkel eller innlegg. Jeg<br />
skal ikke her forsøke å forklare hvorfor, men<br />
ønsker kort å nevne at det i dag knapt går en<br />
dag i norske medier hvor ikke pappaperm,<br />
likestilling, eller kvoteringsproblematikk blir<br />
diskutert, eller kanskje jeg heller skal si<br />
omtalt, da det er langt mellom de kritiske<br />
røstene til den rådende agenda. Den såkalte<br />
”likestillingsdebatten” har blitt en overgripende<br />
og allestedsnærværende problemstilling i det<br />
norske samfunnet. Gamle skillelinjer viskes ut.<br />
Godt og ondt har gått av moten. Individualitet<br />
fremstår passee, kjønnsdimensjonen og<br />
”gender” trumfer over det meste. Man<br />
trenger ikke lenger å begrunne hvorfor<br />
skjev kjønnsdeling på en arbeidsplass er et<br />
problem som må utbedres. Det holder med<br />
å peke på at det ikke er likhet, og da er det<br />
per definisjon et problem. Enkelte har dog<br />
forsøkt å heve røsten og si at dette ikke lenger<br />
handler om like muligheter, eller likeverd,<br />
men om likhet. Andre har hevdet at dette er<br />
kollektivistiske løsninger innført bakveien og at<br />
tallmessig lik fordeling av kjønnene innen den<br />
enkelte yrkesgruppe er en utopi. Røstene er<br />
få og bølgen sterk. Her kan man ikke en gang<br />
lenger skille klart på høyre og venstreaksen<br />
i politikken, for det ser tidvis også ut til at<br />
skillelinjen mellom frihet og likhet også har<br />
blitt visket ut, og byttet ut med begreper som<br />
”nødvendig kjønnsbalanse.”<br />
Det kan fremstå som om rett holdning til<br />
”likestilling” har blitt den nye lakmustesten på<br />
politisk rettroenhet. I Forsvaret vil det nok for<br />
mange offiserer nærmest være forbundet med<br />
karrieremessig selvmord å uttale seg offentlig<br />
kritisk til kvinner i stridende avdelinger eller<br />
på noen annen måte ytre frempå om at<br />
flere kvinner i Forsvaret ikke utelukkende<br />
bringer med seg positive konsekvenser,<br />
for avdelingene og Forsvaret, for familiene,<br />
samfunnet og for stridsevnen. Få i Forsvaret<br />
tør nok å gå ut med negative opplevelser<br />
knyttet til såkalte ”likestillingstiltak”. Man leter<br />
derimot høyt og lavt etter vanskeligheter for<br />
kvinner og hindre som må ryddes av veien.<br />
Trakasseringsundersøkelser gjennomføres<br />
med vage vurderingskriterier. Seksuell<br />
trakassering kan eksempelvis bli definert så<br />
ullent som opplevelsen av å ha blitt utsatt for<br />
”et seksuelt ladet blikk,” eller ”uønsket seksuell<br />
oppmerksomhet.” Det kan fremstå som<br />
om debattklimaet ikke er spesielt fruktbart.<br />
Norske offiserer, kvinner og menn er nok i stor<br />
grad lojale. Det å ytre seg åpent negativt til<br />
konkrete politiske tiltak som ikke kan kobles<br />
direkte til egen avdeling eller stilling vil nok<br />
også hos mange sitte langt inne.<br />
Kvotering<br />
Faremo argumenterer for flere kvinner i<br />
Forsvaret og bedret militær kvalitet. Forsvaret<br />
er en mangesidig organisasjon og det er<br />
en rekke stillinger som roper på å bli fylt av<br />
dyktige, kompetente kvinner. Tilsvarende<br />
er det nok mange stillinger hvor det sitter<br />
relativt inkompetente menn og blokkerer. Mitt<br />
håp er at flere kvinner kan bidra til å gjøre<br />
organisasjonen bedre. Det er ingen tvil om at<br />
Forsvaret trenger flere dyktige kvinner, men<br />
42<br />
ffisersbladet
varet<br />
da ikke nødvendigvis på basis av sitt kjønn,<br />
men på basis av sin kompetanse og dyktighet.<br />
Dessverre tror jeg at det motsatte vil bli tilfelle.<br />
Med stor grad av sannsynlighet vil det bli antall<br />
kvinnelige hoder som vil stå i fokus, og ikke<br />
nødvendigvis det å få kompetent personell<br />
inn i avdelingene. I dagens organisasjon og<br />
i uttalelser fra den politiske ledelse kan man<br />
finne klare tegn som peker i denne retningen.<br />
Faremo har eksempelvis uttalt at ”Mannlige<br />
ledere på mannsdominerte arenaer er minst<br />
villige til å gjøre tiltak på likestillingsområdet.<br />
Jeg tror at dere, som meg ser et mønster<br />
som må utfordres, målrettet og systematisk.”<br />
Her vurderes det ikke på noen måte om de<br />
motforestillingene som finnes kan ha sin basis<br />
i realiteter. Her sender man et signal om at<br />
dersom stillingsinstruksene setter krav til fysisk<br />
kapasitet eller andre forhold som ikke passer<br />
med de politiske målsetningene, ja da må man<br />
modifisere stillingsinstruksene og kravene, ikke<br />
rekruttere noen andre. I dag benyttes allerede<br />
kvotering på mange nivå i Forsvaret, det har<br />
man gjort formelt og uformelt i flere år uten at<br />
dette har gitt nevneverdige konsekvenser for<br />
kvinneandelen.<br />
Forsvarets kvinneandel er i dag så lav (9%)<br />
at det nok er lang færre søkere per plass på<br />
stillinger og skoler. Kjønnsfordelingen ift de<br />
ulike bransjene i Forsvaret er også skjev, og<br />
mange kvinner arbeider med forvaltning,<br />
logistikk og annen administrativ virksomhet,<br />
få har operativ bakgrunn. Konsekvensen<br />
er kanskje at en rekke kvalifiserte kvinner<br />
kommer i posisjon, men de er nok ikke<br />
nødvendigvis alltid de best kvalifiserte, noe<br />
som også det såkalte likestillingsombudet har<br />
påpekt i hvert fall i ett konkret tilfelle. En del<br />
kvoterings og rekrutteringsforsøk i Forsvaret<br />
har også slått helt feil, men dette blir sjelden<br />
tatt opp. Den som taler i mot den rådende<br />
agenda, ties i hjel, eller kalles inn på teppet.<br />
I dag opererer mange militære enheter med<br />
doble standarder. Særbehandling av kvinner<br />
er ikke uvanlig. Nå sist eksemplifisert ved at<br />
enkelte kvinner fikk lønnspålegg basert på sitt<br />
kjønn i lokale lønnsforhandlinger.<br />
Effekten av kvotering<br />
Effekten av kvotering som virkemiddel for å<br />
få inn flere kompetente individer er i høyeste<br />
grad diskuterbart. Kvotering gir blant annet<br />
negative effekter for både organisasjon og<br />
individer og det finnes en rekke eksempler på<br />
at kvotering eller såkalt positiv særbehandling<br />
heller ikke bidrar positivt til å de mål man<br />
søker å oppnå. Det benyttes ulike argumenter<br />
for å bygge opp under tiltak av denne typen.<br />
Enkelte hevder eksempelvis at man skal være<br />
villig til å akseptere svakere resultater i en<br />
ffisersbladet 43
organisasjon i en overgangsperiode. Når man<br />
bare får inn nok av den ønskede gruppen, så<br />
vil dette gå av seg selv. Det problematiske<br />
med denne logikken er at det vil ta år og dag<br />
å bytte ut inkompetente kvinner i en militær<br />
organisasjon, på lik linje med at det tar mange<br />
år å bli kvitt inkompetente menn, blant annet<br />
på grunn av et sterkt stillingsvern. Den som<br />
blir selektert eller kvotert er i neste runde den<br />
som selekterer og kvoterer. Det tar mange år å<br />
bygge militærfaglig kompetanse og forståelse,<br />
og Forsvaret er nok på mange måter en tung<br />
organisasjon å snu. Det tar derimot svært kort<br />
tid å ødelegge en organisasjon og tømme den<br />
for kompetente individer. Ministeren trekker i<br />
en tale selv frem at hun har blitt kvotert. Jeg<br />
forstår ikke hvordan det skal bidra til å styrke<br />
hennes argumenter.<br />
Belegg for argumentasjonen<br />
Etter min mening er også det<br />
forskningsmessige belegget for<br />
sammenhengen mellom de ulike mål og<br />
midler forkjemperne for flere kvinner i<br />
Forsvaret fremmer svært varierende. Blir<br />
Forsvaret av et land eksempelvis bedre<br />
av flere kvinner? Ikke nødvendigvis. Som<br />
kvalitetskriterium for en militær organisasjon<br />
og for forfremmelse er det akkurat like relevant<br />
med ”rett kjønn” som rett alder, rett ideologi<br />
eller nok stempel i partiboka. Foreligger det<br />
et forskningsmessig belegg for å si at man<br />
trenger kvinner i militære avdelinger for å løse<br />
militære oppdrag? Også her kan man kanskje<br />
svare tja. I enkelte sammenhenger vil kjønn<br />
kunne være et nødvendig kriterium i seg selv,<br />
eksempelvis i det ofte benyttede eksempelet<br />
med ransaking av kvinner, for å få innpass i<br />
ulike fora, for å få tilgang på etterretning etc.<br />
Det er dog ikke gitt at man ikke kan løse disse<br />
oppdragene på alternative vis, eller at det er<br />
en klar kobling mellom kjønn og effekt.<br />
Det er eksempelvis fullt ut mulig å se for<br />
seg at kvinner kan begå like store kulturelle<br />
overtramp som menn, eller at tilstedeværelsen<br />
av kvinner kan være kontraproduktivt for<br />
dialog. Tilsvarende argumenteres det<br />
ofte for at man trenger kvinner for å forstå<br />
befolkningens behov og det menneskelige<br />
og kulturelle landskap. Dette er nok korrekt.<br />
Men heller ikke her er det gitt at ikke menn<br />
kan tilegne seg kompetanse om kvinners<br />
behov og problemstillinger. Ei heller er det slik<br />
at man trenger mange kvinner i de militære<br />
enhetene for å oppnå ønsket effekt. Det<br />
er heller ikke mulig å si at kompetanse om<br />
kjønn i seg selv er voldsomt mye viktigere<br />
enn kompetanse om andre deler av kulturen,<br />
folket, religion etc. Kjønnsfaktoren vil kunne<br />
være bundet til stilling, arbeidsoppgaver,<br />
enhetstype oppdrag osv, svært relevant i noen<br />
sammenhenger, men totalt irrelevant i mange<br />
andre. Kjønn er en av flere faktorer man må<br />
ta hensyn til, men ikke en altoverskyggende<br />
og helhetlig faktor som trumfer over andre<br />
militære forhold. Kompetanse, kunnskap,<br />
dyktighet, vilje, mot, oppofrelse, intelligens,<br />
personlighet etc. er derimot tidløse krav til en<br />
dyktig offiser. Dette er ikke kjønnsbundne,<br />
men individuelle trekk.<br />
Mye av den såkalte forskningen<br />
som fremstilles for å underbygge de<br />
”likestillingsorienterte” tiltakene man ønsker<br />
seg i militær sammenheng er i beste fall<br />
av tvilsom karakter. Dette harmonerer med<br />
forskning på kjønnsfeltet for øvrig og store<br />
deler av den såkalte ”forskningen” innenfor<br />
kjønnsforskningsfeltet er lite annet enn<br />
vitenskapelig forkledd politikk og ideologi ofte<br />
basert på litteraturstudier og intervjustudier,<br />
med vanskelig etterprøvbare data og<br />
tvilsomme konklusjoner. Videre er det svært<br />
få av studiene som tar for seg og balanserer<br />
sitt syn opp mot enhetssamhold, kampkraft<br />
og stridsevne eller andre militære forhold.<br />
Man står til tider igjen med informasjon som<br />
i høyeste grad er diskuterbar, eller som<br />
er begrenset til et spesifikt område, til en<br />
spesifikk avdeling, til en konkret situasjon,<br />
setting eller kasus.<br />
Det foreligger forsøk og studier som<br />
peker i retning av negative effekter, og ikke<br />
minst manglende positive effekter knyttet<br />
til enkelte av de tiltakene som Faremo og<br />
hennes likesinnede ønsker seg, men denne<br />
forskningen og disse forholdene trekkes<br />
sjelden frem for å balansere det offisielle<br />
bildet av kjønnsdimensjonens og tiltakenes<br />
fortreffelighet.<br />
Vi trenger et best mulig Forsvar. Det får vi<br />
dersom Forsvaret gis tilstrekkelig ressurser og<br />
styres med politisk og militær kløkt, dersom<br />
vi sørger for like muligheter for kvinner og<br />
menn basert på kompetanse og dyktighet og<br />
med basis i jobbanalyser og jobbkrav basert<br />
på realiteter. I de aller fleste tilfeller vil kjønn,<br />
her som i resten av samfunnet, være totalt<br />
irrelevant som seleksjonskriterium.<br />
Signaleffekten<br />
Ministeren er i sin fulle rett til å iverksette<br />
44<br />
ffisersbladet
kvotering av kvinner i Forsvaret, men man<br />
sender et tydelig signal til Forsvarets kvinner<br />
og menn når kjønn blir et fokus i seg selv.<br />
Kompetanse og reell erfaring betyr lite,<br />
dersom du har feil kjønn. Ministeren sender<br />
også et sterkt signal når hun skal få inn<br />
flere kvinner, ved å ”utfordre holdninger<br />
og utvelgelseskriterier.” Det kan fremstå<br />
som om Forsvaret er en organisasjon med<br />
dårlige holdninger og med en kultur som<br />
hindrer kvinnerekruttering og at det er noe<br />
galt med utvelgelseskriteriene. Dette er en<br />
påstand som i beste fall er diskuterbar. Hun<br />
underbygger ikke påstanden med stort annet<br />
enn statistisk ubalanse i kjønnsfordelingen<br />
i organisasjonen og at ønskede tiltak så<br />
langt ikke har gitt effekt. Dette fremstår som<br />
en relativt konspiratorisk, og lite begrunnet<br />
tilnærming til en kompleks problemstilling.<br />
Politisering av Forsvaret<br />
Samuel Huntington er fortsatt en av de<br />
trendsettende tenkerne rundt sivil-militære<br />
relasjoner. En kan kanskje driste seg til å si<br />
at Faremo i løpet av sin periode i nåværende<br />
ministerpost tilsynelatende en rekke ganger<br />
har demonstrert det som Huntington kanskje<br />
ville kalt subjektiv politisk kontroll av Forsvaret.<br />
Det kan fremstå som om ministeren ikke<br />
helt har forstått forskjellen på Forsvaret<br />
og andre statlige etater. Håndteringen av<br />
”Alfa saken” og uttalelser som ”Forsvaret<br />
kan ikke lenger forvente å være skjermet<br />
fra de likestillingsmessige konsekvensene<br />
som følger av å være en del av det norske<br />
samfunnet,” vitner om at hun ser på Forsvaret<br />
som en arbeidsplass på lik linje med øvrige<br />
statlige etater. Det er det ikke.<br />
Huntington mener at staten er klart best<br />
tjent med et apolitisk offiserskorps som styres<br />
på objektive militærfaglige kriterier. Man<br />
kan diskutere hans teori, men sett opp mot<br />
denne så stiller Faremo seg tilsynelatende i<br />
andre enden av dimensjonen. Det fremstår<br />
som om ministeren mener at Forsvaret skal<br />
ikke bare bidra til statens sikkerhet, men skal<br />
gjenspeile samfunnet på alle områder og<br />
dersom Forsvaret ikke vil, så skal det likevel.<br />
Heller ikke her står hun alene, men er i godt<br />
selskap med blant andre norske politikere.<br />
Samme logikken ble jo brukt når man innførte<br />
styreloven, så hvorfor ikke også her? Verken<br />
eierne av bedriftene eller markedet skjønte<br />
selv at det var behov for flere kvinner i styrene<br />
for at man skulle tjene penger, så da måtte<br />
staten med Ansgar Gabrielsen hjelpe til med<br />
å få bedriftene til å forstå at dette var til deres<br />
eget beste, ved å tvinge dem i rett retning og<br />
true med tvangsoppløsning. Samme logikken<br />
benyttes nå for å rekruttere inn flere kvinner i<br />
Forsvaret. Det norske Forsvaret og de militære<br />
avdelingene har ikke forstått at man trenger<br />
”kjønnskompetanse” for å løse oppdragene<br />
på slagmarken. Norske politikere, de fleste<br />
uten militær erfaring eller utdanning, må<br />
hjelpe Forsvaret på vei ved hjelp av direkte<br />
politisk styring, underbygd av en liten hær av<br />
kjønnsforskere. I Forsvaret vil denne typen<br />
politikk og tankegang kunne føre til langt mer<br />
enn økonomiske konsekvenser. En bedrift<br />
måles på bunnlinja. Militære avdelinger<br />
måles i ytterste konsekvens på om de kan<br />
løse oppdraget og på om de overlever.<br />
Koblingen mellom flytting av avdelinger,<br />
stadige omkalfatringer, ulike kvoteringstiltak,<br />
manglende trening, tap av menneskelig<br />
kompetanse og effekt på slagmarken er<br />
vanskelig å se. Men den er nok der.<br />
Det finnes en rekke historiske eksempler<br />
på hva som kan bli konsekvensen for<br />
en arme dersom man tufter sitt militære<br />
system på aristokrati, ideologi, eller andre<br />
lite egnede seleksjonskriterier, fremfor<br />
kompetanse, arbeidsvillighet og dyktighet.<br />
For Arbeiderpartiet og norske politikere for<br />
øvrig burde kanskje slike historiske fakta<br />
veie tungt. Forsvars og sikkerhetspolitikk må<br />
tuftes på realiteter. Kjønn er og vil aldri bli en<br />
kvalitetsgaranti.<br />
Kjønn og kvalitet<br />
Dersom den samme brennende iveren<br />
ble lagt til grunn for å forbedre kvaliteten<br />
i Forsvaret på alle plan og for å gjøre de<br />
operative avdelingene bedre i stand til å<br />
løse sine oppdrag, så skulle man ikke hevet<br />
røsten. Dersom den samme iveren ble lagt<br />
til grunn for å kreve kvalitet, kompetanse,<br />
dyktighet og effekt av de militære sjefer<br />
på alle andre områder og ikke bare på<br />
kvinnerekrutteringssiden, hadde det vært<br />
strålende. Denne iveren er tilsynelatende ikke<br />
like klart til stede. Dersom man ønsker å bedre<br />
vilkårene i Forsvaret, heve kvaliteten og få inn<br />
flere kvinner så er det også langt flere ting<br />
man kan gjøre enn å ”vurdere holdninger og<br />
utvelgelseskriterier,” eller å kvotere. Man kan<br />
eksempelvis diskutere å øke bevilgningene<br />
til Forsvaret kraftig, øke antall ansatte ved de<br />
ulike avdelingene slik at man ikke behøver<br />
å kontinuerlig ”task-force” fortløpende for<br />
å løse alle oppdrag, slutte å flytte rundt<br />
på avdelinger, hovedkvarter og staber<br />
dersom det ikke er militærfaglig begrunnet,<br />
slutte å legge alle Hærens avdelinger ut i<br />
distriktene, innføre et reelt underoffiserskorps,<br />
profesjonalisere i større grad og kutte unødig<br />
bruk av vernepliktige. Man kan kanskje også<br />
innføre to besetninger per fartøy i Sjøforsvaret<br />
eller tilsvarende tiltak av samme karakter. Det<br />
vil nok være lettere å peke på mulige årsaksog<br />
virkningsforhold mellom disse tiltakene og<br />
flere dyktige kvinner i Forsvaret, enn gjennom<br />
utstrakt bruk av kvotering og ”avholdte plasser<br />
for kvinner under førstegangstjenesten.”<br />
Vestlige land med profesjonaliserte militære<br />
systemer har eksempelvis enn høyere<br />
kvinneandel i Forsvaret enn det vi har i Norge.<br />
Tilsvarende er det slik at dersom man ønsker<br />
et sterkere fokus på kvinners problemer<br />
i andre deler av verden og seriøst har et<br />
ønske om å gjøre noe militært med disse<br />
problemene, så kan man deployere norske<br />
avdelinger dit, gjerne flere enn i dag. Men da<br />
må man ha et stort nok militært system her<br />
hjemme som gjør dette mulig.<br />
Hvorfor har man ikke klart å rekruttere flere<br />
kvinner til Forsvaret?<br />
Jeg tror ikke nødvendigvis at en oppfattet<br />
manglende oppslutning om ministerens<br />
tiltak om økt kvinneandel i Forsvaret blant<br />
den gemene soldat og offiser har sin basis<br />
i mannsjåvinisme eller en patriarkalsk<br />
konspirasjon. Flere av motstanderne av<br />
kvotering er blant annet kvinnelige offiserer,<br />
som har tilkjempet seg og fortjent sine<br />
posisjoner og stillinger basert på dyktighet,<br />
kompetanse og vilje. Det er mer sannsynlig<br />
at mange, både kvinner og menn i<br />
Forsvaret har store vanskeligheter med å se<br />
sammenhengen mellom de mål og midler<br />
som trekkes frem og de argumenter som<br />
nyttes for å underbygge de ulike tiltakene.<br />
Det er vanskelig å se koblingen mellom<br />
argument, tiltak og effekt. Det er min klare<br />
oppfatning det at norske styrker befinner seg<br />
i krig, tidvis vanskelige arbeidsforhold og stor<br />
arbeidsmengde i Forsvaret for både kvinner<br />
og menn, politiske krumspring, plassering<br />
av avdelingene ut i distriktene og en rekke<br />
andre forhold i samme kategori i langt større<br />
grad enn patriarkatet, mannlig motvilje eller<br />
en mannsdominert kultur, kan være med på å<br />
forklare hvorfor man ikke har lykkes i å få opp<br />
kvinneandelen i Forsvaret.<br />
Et etisk problem?<br />
Forsvaret er en mannsdominert arbeidsplass<br />
i mange land. Dette ”problemet” vil<br />
Forsvarsministeren gjøre noe med, mens vi<br />
kriger i Afghanistan. Det er etter min mening et<br />
større etisk problem enn at 20 år gamle menn<br />
synes at sex er ok, og at de får adrenalinrus<br />
når de blir beskutt. Tilsvarende er det min<br />
oppfatning at det å påstå at man har bedrevet<br />
”radikal kvotering av menn til Forsvaret i alle<br />
år” er en polemisk vridning som mangler<br />
sidestykke blant norske forsvarsministere. En<br />
slik tilnærming til et så alvorlig spørsmål som<br />
landets Forsvar og verneplikten i et samfunn,<br />
mens Forsvarets kvinner og menn befinner<br />
seg i stridshandlinger for den norske stat<br />
fremstår useriøst og respektløst. Ministeren og<br />
kvoteringsforkjempere i Forsvaret etterlyser<br />
en sterkere debatt rundt såkalt likestilling<br />
og maktfordeling i Forsvaret. Det bør de<br />
få. Debatten bør videre i størst mulig grad<br />
være objektiv og tuftet på realiteter og fakta,<br />
ikke på konspirasjonsteorier og polemikk.<br />
Som ministeren selv har sagt; ”Dersom man<br />
trekker trollene ut i lyset, da sprekker de.” Det<br />
er absolutt ikke alle argumentene for såkalt<br />
”kjønnsbalanse” som tåler åpen debatt og<br />
belysning.<br />
ffisersbladet 45
Forsvaret trer inn i UAV-ald<br />
Forsvaret oppfyller et<br />
langvarig ønske fra de<br />
norske styrkene i<br />
Afghanistan når de til våren<br />
anskaffer 15 UAV-systemer<br />
med til sammen 45 mini-fly av<br />
typen Raven B. Små sensorer<br />
bak neste ås og bakkekam vil<br />
øke troppenes sikkerhet og<br />
situasjonsforståelse både om<br />
dagen og nattestid. Støtte fra<br />
Nederland og gode erfaringer<br />
fra Irak og Afghanistan la<br />
føringer for valget av<br />
leverandør.<br />
Fra kjøretøyet der UAVen styres fra, og der livebilder<br />
kommer inn fra kameraet til UAVen.<br />
Raven B brukes av Amerikanerne i blant annet<br />
Afghanistan i dag.<br />
Tekst og foto: Tor Husby<br />
Raven B trenger ikke komplisert infrastruktur<br />
til start og landing, men kastes opp i luften<br />
av operatøren. Mye sikkerhet er innbakt i<br />
systemet. Skulle man miste kontakten flyr<br />
den enten hjem eller til et programmert<br />
landingsområde. Den vil aldri fly av gårde<br />
uten at man vet hvor den er. Mini-UAVen<br />
veier ikke stort mer enn et par kilo og kan<br />
under optimale forhold holde seg på vingene<br />
i opp til 90 minutter. Rekkevidden er 10 km.<br />
Normal flyhøyde er 150-200 m. Den har GPSnavigasjon,<br />
styres normalt av en autopilot,<br />
men kan overstyres av en operatør. Siden<br />
de er i størrelse med modellfly og flyr opp<br />
mot 300 m høyde er de vanskelig å få øye<br />
på eller skyte ned. I maksimal flyhøyde er de<br />
dessuten ikke hørbare på bakken.<br />
Robust, brukervennlig<br />
-I tillegg er den robust, tåler mye og er<br />
brukervennlig. Selv om den har begrenset<br />
sensorkapasitet og vær og vind utholdenhet,<br />
Raven er et lite og lett modellfly, somkastes igang<br />
av en operatør.<br />
har den bra kapasitet til å være en mini-UAS<br />
(Unmanned Aerial System). Per definisjon vil<br />
dette være et lavkostprosjekt sammenlignet<br />
med de taktiske UASene, forsikrer rittmester<br />
Harald Tørklep ved Hærens Våpenskole.<br />
I de siste fem år har Tørklep jobbet med<br />
utvikling av krav og konsepter for UAS ved<br />
Panserbataljonen i Nord Norge og ved<br />
Hærens Våpenskole. I dag jobber han for<br />
Flytryggingsinspektøren i Luftforsvaret for<br />
UAS. Fagansvaret for Hæren ligger hos ISTARseksjonen.<br />
Foreløpig er det opprettet tre UAVstillinger<br />
i Hærens Våpenskole på Rena.<br />
Anskaffelsen av Raven B, til en verdi av ca.<br />
4,7 mill. dollar, markerer samtidig startskuddet<br />
for å bygge opp en UAS- organisasjon i<br />
Forsvaret etter mange års prøving og feiling.<br />
Det blir et utpreget tverrfaglig miljø der<br />
Luftforsvaret godkjenner operatørene, FLO<br />
får ansvaret for systemene mens Hæren blir<br />
brukeren. Det peker mot fremtiden at Hæren<br />
kommer på banen i et luftforsvarsområde. Det<br />
vil ikke bli en egen UAV-avdeling i Forsvaret.<br />
Miniflyene vil være i de avdelinger som har<br />
behov for det.<br />
Til California<br />
Det blir en stor utfordring for Hæren å operere<br />
luftfarkoster. Instruktørene sendes på en<br />
måneds opplæring i California fra årsskiftet,<br />
mens operatørene får seks uker på seg<br />
til å lære teori og praksis før opplæringen<br />
fortsetter i Norge. De må ”fly” jevnlig for å ha<br />
gyldige sertifikater. Ingen Raven B får lov til<br />
å fly andre steder enn i militært luftrom. Ennå<br />
er det ikke laget regler for at UAVer kan fly i<br />
sivilt luftrom i Norge. Luftfartstilsynet jobber<br />
imidlertid med sivile regler for bruk av UAS.<br />
Hele systemet med bakkestasjoner og UAVer<br />
kommer til landet før påske og det regnes<br />
med at miniflyene vil være på vingene i<br />
Afghanistan en gang i sommer.<br />
I slutten av februar er det ifølge Forsvarets<br />
pressemelding, klart for å gjennomføre<br />
akseptantester. Går de som de skal kan<br />
utstyret overleveres til Hæren til våren.<br />
Alt rundt ubemannede luftfarkoster er en<br />
utfordring. Danmark oppga for eksempel for<br />
noen år siden ”Tårnfalken”-prosjekt basert på<br />
Sperwer. Også Sverige, Spania, Nederland<br />
og Canada går vekk fra denne UAV-typen.<br />
46<br />
ffisersbladet
eren<br />
Løytnant Per Morten Strømmen (til v.) og rittmester Harald Tørklep ved Hærens ISTAR-seksjon er nøkkelpersoner i Forsvarets innfasing av UAV.<br />
Dronetjenesten<br />
UAV-instruktør, løytnant Strømmen har i de<br />
siste åtte år jobbet med diverse prosjekter<br />
i Forsvarets dronetjeneste. Deriblant<br />
”Banshee” måldroner som var utstyrt<br />
med kamera for å teste hvordan UAVer<br />
skal brukes. Kjernen i ethvert UAV-system<br />
er hva skal det brukes til, hvem skal ha<br />
informasjonen og hva skal man se etter og<br />
hvorfor? For noen år siden ble det bl.a. jobbet<br />
med ”Safari”-prosjektet i regi av Noble i<br />
Bodø. Dette var bokstavelig talt en bemannet<br />
”UAV” der en pilot styrte et Safari-fly med<br />
diverse sensorer. På Bardufoss ble det en<br />
gang igangsatt et taktisk UAV-prosjekt, som<br />
det aldri kom noe ut av. Parallelt har FFI hatt<br />
diverse konseptprøver. Fra 2006 begynte det<br />
å bli mer fart over sakene da Hæren gjennom<br />
Noble og daværende TRADOK startet prøver<br />
for et mini-UAV system. Her fant Forsvaret<br />
omsider den rette veien gjennom labyrinten.<br />
Fra oppdraget ble gitt i 2009 gikk det lynraskt<br />
frem til kontraktsunderskrivelsen i november.<br />
At Forsvarets valg falt på Raven B fra<br />
Aerovironment i USA, skyldes et nært<br />
samarbeid med Nederland som har støttet<br />
Forsvaret i anskaffelsen. Nederlenderne har<br />
positive erfaringer med den, har hatt den<br />
med på øvelser i Norge slik at Hæren har fått<br />
godt kjennskap til den. Like viktig er at Raven<br />
B er velprøvd og har hatt over 300.000 timer<br />
på vingene under taktiske operasjoner i Irak<br />
og Afghanistan for US Army. Rundt 19.000<br />
Raven B-maskiner er produsert og solgt.<br />
Trender<br />
De fleste europeiske land har hatt militære<br />
UAV-farkoster i mange år allerede. Den klare<br />
trenden er at særlig de mindre landene satser<br />
på taktiske minifly i takt med de krympende<br />
forsvarsbudsjettene. Men miniflyene kan<br />
også løse større oppgaver enn før. Det er<br />
bare stormaktene som har råd til å ha store<br />
UAV, for ikke å snakke om utstyrt med våpen<br />
(UCAV). Første gang UAV ble brukt i en krig<br />
var da USA gikk inn i Bosnia-konflikten midt<br />
på 1990-tallet. Et annet stort gjennombrudd<br />
skjedde da en australskbygget UAV krysset<br />
Atlanterhavet i 1998.<br />
Under en UAV-konferanse som nylig<br />
ble holdt i Oslo ble det fremholdt at<br />
UAV-industrien gjennomgår en voldsom<br />
internasjonal ekspansjon. Det spås at<br />
markedsverdien for UAVer vil overstige<br />
titalls milliarder dollar i neste tiårsperiode.<br />
60 produsenter i mer enn 40 land har<br />
kastet seg på UAV-bølgen som produseres<br />
fra modellflyformat til kjemper som den<br />
våpenutrustede ”Predator”, som er aktiv<br />
i Irak og Afghanistan, og ”RQ 4 Global<br />
Hawk” som kan krysse kontinentene. Også<br />
norske produsenter har meldt seg på banen.<br />
Enkeltprisen for en UAV vil svinge fra noen<br />
hundre tusen dollar for de minste til godt over<br />
100 mill. dollar for Global Hawk.<br />
Ifølge ”Encyclopedia Britannicas” årbok<br />
for 2010 har det amerikanske forsvaret mer<br />
enn 7.000 UAV-enheter og i 2009 utdannet<br />
det for første gang flere UAV-operatører<br />
enn jagerflypiloter. Storbritannias tidligere<br />
forsvarsminister for forsvarsutstyr og support,<br />
Quentin Davies, spådde i fjor at det om 20 år<br />
er blitt slutt på utdanningen av jagerflypiloter.<br />
De ubemannede krigsflyene kan helt ha<br />
overtatt luftrommet.<br />
ffisersbladet<br />
47
The Pacific<br />
Regi: Jeremy Podewska<br />
Genre: drama, krig, tv-serie, 10 episoder<br />
Med: James Badge Dale, Jon Seda, Joe Mazzello<br />
Musikk: Hans Zimmer, Geoff Zanelli, Blake Neely<br />
Produsenter: Steven Spielberg, Tom Hanks<br />
Nasjonalitet: USA<br />
Produksjonsselskap: HBO (Home Box Office)<br />
Videodistribusjon: Warner Bros Entertainment Norge AS<br />
Produksjonår: 2010<br />
Storslagent om Stillehavskrigen<br />
TV-serien Band of Brothers (2001) tok for seg<br />
den amerikanske invasjonsstyrken i Europa<br />
under andre verdenskrig. Med sin sterke<br />
autensitet er den noe av det beste som er<br />
laget av amerikanske krigsfilmer. The Pacific<br />
er også produsert av Tom Hanks og Steven<br />
Spielberg, og kan kalles en slags uavhengig<br />
oppfølger. Serien er på 10 episoder og<br />
handler om de amerikanske styrkene i<br />
Stillehavet som kjempet mot japanerne, rekke<br />
øyer mellom Australia og Japan. Slagene blir<br />
utkjempet på en rekke øyer mellom Australia<br />
og Japan. Noen er berømte, som Guadalcanal<br />
og Iwo Jima, mens slaget om Peleliu nok ikke<br />
er fullt så kjent for oss europeere.<br />
Stillehavskrigen var langt mer blodige og<br />
utmattende for amerikanerne enn hva som<br />
var tilfelle for dem i Europa. Ikke minst var<br />
nærkampene mot japanerne en psykologisk<br />
påkjenning for soldatene. Keiserens soldater<br />
fulgte bushido-kodeksen, noe som i praksis<br />
betydde at de så mer ære i å dø enn å overgi<br />
seg, og utførte rene selvmordsangrep.<br />
The Pacific tar vel så mye for seg hverdagslivet<br />
som de rene felt-erfaringene soldatene<br />
gjorde seg under denne kampanjen. Hvordan<br />
brakkelivet var for amerikanske soldater<br />
stasjonert i Australia er mindre kjent for oss,<br />
men egentlig ikke så spennende når alt<br />
kommer til alt. Definitivt skal produsentene<br />
ha skryt for at de fleste skjebnene vi møter<br />
er basert på autentiske erfaringer fra krigen.<br />
Hovedfokuset er på den legendariske 1.<br />
marinedivisjon i United States Marine Corps.<br />
Vi møter tre forskjellige soldater i serien<br />
som tjenestegjør på forskjellige steder og som<br />
alle er basert på sanne personer. Eugene<br />
“Sledgehammer” Sledge (Joseph Mazzello),<br />
John Basilone (Jon Seda) og Robert Leckie<br />
(James Badge Dale).<br />
Historiene er i utgangspunktet sterke, så<br />
det er litt synd at det er lagt inn så mange<br />
Hollywood-klisjeer i dramatiseringen av disse.<br />
Spesielt gjelder dette episode 8, som er<br />
kjærlighetshistorien mellom den amerikanske<br />
Guadalcanal-helten John Basilone (Jon Seda)<br />
og den kvinnelige sersjanten Lena Riggi<br />
(Annie Parisse). De to har en lykkelig stund<br />
sammen, men det er så altfor lett å se hvor<br />
det hele bærer hen. På bonus-disken får vi<br />
intervju med flere US Marines-veteranene<br />
som var med i de mange slagene, samt<br />
deres etterlatte. Her er mange interessante<br />
anekdoter fra livet i US Marines. Også<br />
produsent Steven Spielberg uttaler seg,<br />
og forklarer at krigen i Stillehavet var like<br />
mye en krig mot jungel og sykdom som mot<br />
japanerne.<br />
Serien skal også ha skryt for at det også er<br />
fått med noen av de mer bisarre situasjonene<br />
som kan oppstå under ildgivning. Scenen<br />
med soldaten som bokstavelig talt blir tatt<br />
med buksene nede, mens japanerne plutselig<br />
angriper, er morsom i all sin absurditet.<br />
Åpenbart er det lagt mye penger ned i<br />
Pacific-produksjonen ,men den er likevel<br />
litt overfladisk gjennomført, og mangler<br />
kanskje litt av den samme engasjementet og<br />
gløden til Band of Brothers. Fremstillingen<br />
føles litt tunglabbet Hollywood-aktig noen<br />
ganger. Soundtracket til Hans Zimmer er<br />
eksempelvis såpass pompøs at det tar litt<br />
brodden av autensiteten. Men viktigere er<br />
at The Pacific gir bedre innblikk i krigens<br />
virkelige grusomheter enn de fleste andre<br />
krigsfilmer gjør. Serien er definitivt ikke for<br />
sarte sjeler. Blodet flyer bokstavelig talt på<br />
slagmarken. The Pacific er en spektakulær<br />
og imponerende serie som garantert vil vinne<br />
mange yrkesmilitære sin gunst – men jeg<br />
savner litt mer dramaturgiske overraskelser og<br />
engasjement i historieformidlingen. Dette er<br />
bra, men kunne vært enda bedre.<br />
48<br />
ffisersbladet
ffisersbladet 49
Det store luft<br />
over Norge<br />
15 minutter 9. februar 1945 kunne<br />
høres over hele Sunnfjord. 65 år<br />
etterpå regnes det som noe av det<br />
mest dramatiske som har funnet sted<br />
i norsk luftrom. Vi har møtt både en<br />
tysk og en alliert pilot som var med på<br />
det dramatiske flyslaget.<br />
Bristol Beaufighter.<br />
FW 190 var en av de raskeste og mest manøvrerbare jagerflyene under 2. verdenskrig.<br />
Bernt Ramsden med mørk jakke i midten<br />
Av Nils Vemund Gjerstad<br />
Dagen har i ettertid blitt kalt Den svarte<br />
fredagen – eller The Black Friday på engelsk.<br />
Det ble en tung dag for de allierte, med 10<br />
nedskutte fly (ni Beaufight‘ere og en Mustang)<br />
og 14 falne flymannskap. I februar 1945 var<br />
krigen i sin sluttfase. Om bare to måneder<br />
ville tyskerne være fullstendig slått. Men i<br />
Norge sto fremdeles tyskerne sterkt, og<br />
Luftwaffe hadde strategisk plasserte baser<br />
langs norskekysten. Blant deres oppdrag var<br />
å vokte tyske krigsskip<br />
Skjult i Førdefjorden<br />
Flere faktorer gjorde at det ble en såpass<br />
skjebnessvanger dag for engelske,<br />
australske og kanadiske flygere.. Foranledningen<br />
for slaget var at tyske skip fra<br />
Kriegsmarine lå ankret og gjemt blant høye<br />
fjell i Førdefjorden. Den tyske zerstøreren<br />
Z-33 var det største krigsskipet blant dem,<br />
med kurs mot Bergen. Innerst i fjorden<br />
søkte skipene tilflukt. Om morgenen 9.<br />
februar oppdaget likevel britiske<br />
rekogniseringsfly skipene og rapporterte til<br />
basen i Skotland. Angrepet besto av 42 fly<br />
(32 Beaufightere og 10 Mustang’er) ledet av<br />
Wing Commander Colin Milson. Luftwaffes<br />
base på Herdla ble straks varslet av<br />
Kriegsmarine. Fra Luftwaffes base ytterst på<br />
Askøy, kom 9 tyske Focke Wulf-fly til<br />
unnsetning. De fikk hjelp fra tre andre fly fra<br />
en annen Luftwaffe-skvadron for å forsvare<br />
de tyske krigsskipene.<br />
Mistet mange kamerater<br />
Bert Ramsden (87) tilhørte den kanadiske<br />
skvadronen 404. som kjempet mot tyskerne<br />
den skjebnessvangre dagen, – Allerede da vi<br />
ble briefet i Skotland om detaljene og<br />
vanskelighetene for oppdraget ble vi redde.<br />
50<br />
ffisersbladet
slaget<br />
En formasjon med amerikanske P-51 Mustang var ikke noe hyggelig syn for Tyske flygere.<br />
Følelsen av frykt holdt seg utover slaget,<br />
forteller han.<br />
- Black Friday var et tragisk slag for<br />
Ramsdens skvadron. - Vi tapte seks<br />
Beaufightere og elleve menn fra vår skvadron,<br />
forteller han. –Jeg blir trist når jeg tenker på<br />
mine kamerater som betalte den høyeste<br />
prisen. Personlig tenker jeg ikke på meg som<br />
helt. Det var de som var heltene.<br />
– Våre rekognoseringsfly hadde helt riktig<br />
rapportert til oss at destroyer’en ville være<br />
ved munningen av fjorden. Men da vi ankom<br />
var ikke destroyeren der. Den hadde flyttet på<br />
seg. Våre to speider-fly hadde vanskeligheter<br />
med å finne ut hvor den hadde flyttet<br />
seg til. Følgelig måtte vi omgruppere oss for<br />
angrep. Dette kostet oss verdifull tid. I 13<br />
minutter letet Ramsden og de andre pilotene<br />
etter den tyske destroyeren. - På alle de<br />
andre angrepsoppdragene jeg hadde vært<br />
på staret vi ved toppen av fjorden og fløy<br />
nedover og ut til havet før tyske fly kunne nå<br />
oss. Det tok maksimum fem minutter. At det<br />
tok hele 13 minutter denne gangen før vi i<br />
hele tatt kom i angrepsposisjon gjorde meg<br />
veldig redd. Jeg visste at det ville gi tyskerne<br />
en utmerket mulighet til å angripe oss bakfra<br />
mens vi dykket ned etter målet.<br />
I tillegg til den overlegne posisjonen<br />
Luftwaffe fikk under slaget, var det tyske<br />
jagerflyet Focke Wulf 190 (FW 190) kjappere<br />
og mer manøvrerbart enn Beaufighter’en,<br />
som på sin side var tyngre bevæpnet og mer<br />
designet til å angripe skip enn andre fly. Dette<br />
var viktige grunner til at tyskerne gikk<br />
seirende ut av slaget. – Min skvadron var den<br />
siste inn. Dermed var vi også mest sårbare<br />
og vi opplevde også de høyeste tapene blant<br />
de som deltok, forteller Ramsden.<br />
Skutt ned over Førde<br />
Den 9. februar 1945, ble en dramatisk dag for<br />
ffisersbladet 51
P 51 Mustang med engelske markeringer.<br />
Maleri av luftslaget “Black<br />
Friday”, der en Bristol Beaufighter<br />
angripes av en FW 190.<br />
FW190-A3-2.<br />
Luftwaffe-pilot Unteroffizier Heinz Orlowski.<br />
Han selv skjøt ned minst ett alliert fly, og ble<br />
selv skutt ned av et Mustang-fly, men<br />
overlevde mot alle odds. Jeg har snakket<br />
med han i hans hjem ved Tempelhofflyplassen<br />
midt i Berlin. I detaljer husket han<br />
krigs-hendelsene. Med sterk innlevelse<br />
forklarer Orlowski hvordan motoren hans sto i<br />
full brann etter å ha blitt truffet av kuler fra et<br />
alliert maskingevær. - Den voldsomme heten<br />
fra brannen slo meg i ansiktet. Hele motoren<br />
sto i brann, forteller han med dramatiske<br />
armbevegelser. – Det var bare en ting å gjøre;<br />
hoppe ut før hele cockpiten og jeg selv sto i<br />
fyr.<br />
Orlowski sitt fly gikk lavt over fjellet.<br />
Fallskjermen hans utfoldet seg ikke helt på<br />
grunn av den lave høyden, og det ble et hardt<br />
møte med bakken. – Signalpistolen gikk av<br />
idet jeg traff bakken, og jeg fikk et livstruende<br />
brannsår i låret. Tåkete i hodet klarte jeg å<br />
kave meg til en forlatt løe på fjellet som lå i<br />
nærheten. Etter det ble alt svart, og jeg<br />
besvimte, forteller Orlowski. Noen timer<br />
senere våknet han til live igjen, da han ble<br />
funnet av en lokal bonde som bragte ham i<br />
sikkerhet nede i bygda, og sørget for<br />
forpleining. – Jeg hadde utrolig mye flaks<br />
under slaget. Mine overordnede på Herdla ga<br />
meg Jernkorset for innsatsen. Akkurat det<br />
betydde ikke så mye for min del, spesielt<br />
siden det var et hakekors festet til det. Jeg var<br />
nemlig ikke nazist. Men jeg visste at min far<br />
ville bli stolt over utmerkelsen. - For meg var<br />
det viktigste å treffe igjen mine kamerater på<br />
Herdla. I en krigssituasjon er det disse som<br />
betyr noe, ikke medaljene og utmerkelsene,<br />
forteller Orlowski, som også har holdt<br />
kontakten med flere av de allierte pilotene<br />
etter krigen.<br />
I ettertid har flere av de nedskuttede flyene<br />
fra Black Friday blitt funnet igjen. Heinz<br />
Orlowski sitt styrtede Focke Wulf-190 ble kalt<br />
Weisse-1 (hvit en). I 1983 ble vrakrestene av<br />
det plukket opp fra fjellet ved Førde. I dag blir<br />
det restaurert av en samler i Florida. Etter<br />
planen skal det på vingene igjen. Heinz<br />
Orlowski døde i august i fjor, 86 år gammel.<br />
Siste fly som ble funnet igjen fra Black<br />
Friday var i 2008, da vrakrestene av<br />
kanadiske piloten Philip Rex Myric sin<br />
Beaufighter ble dratt opp av Førdefjorden.<br />
Med jevne mellom blir det gjort leteekspedisjoner<br />
etter fly fra Norges største og<br />
eneste flyslag.<br />
52<br />
ffisersbladet
Instant Shelter<br />
Bruksområder:<br />
Bruksområder<br />
Forlegning<br />
Messer<br />
Messer<br />
Verksted<br />
Verksted<br />
Lager<br />
Lager<br />
Selskap<br />
Ring 64 83 55 00<br />
www.obwiik.no
NATOs hovedk<br />
trenes på Ulsnes<br />
Ulsnes: Fra base for trauste<br />
Rogaland Sjøforsvarsdistrikt<br />
til NATOs fremtidsrettede<br />
Joint Warfare Centre. Ulsnes<br />
ved Stavanger har gjennomgått<br />
en radikal omforming<br />
siden 2003. I disse årene har<br />
over 15.000 stabsoffiserer<br />
fra NATO-landene blitt drillet<br />
til å tackle alle tenkelige<br />
utfordringer de kan møte i<br />
hovedkvarterene i<br />
Afghanistan og i NATOs<br />
reaksjonsstyrke (NRF).<br />
Oberst Trond Hellebust er stabssjef på<br />
Joint Warfare Centre.<br />
En pen bukett av norske offiserer ved JWC – alle med sine<br />
BFO-medlemsskap i orden.<br />
Et gløtt inn i et av de<br />
tettpakkede rommene der<br />
stabsøvelsene foregår.<br />
Tekst og foto: Tor Husby<br />
Siden JWC har rollen som treningssenter for<br />
NATOs kommandostruktur er det viktig for<br />
Norge at alliansen har fått et slikt fotfeste i<br />
landet. Man kan se på den som en erstatning<br />
for Kolsås som ble borte for mange år siden.<br />
Når NATO forandrer sine militære doktriner,<br />
konsepter og måten å takle sine utfordringer<br />
på, er det i stor grad takket være grunnarbeidet<br />
som gjøres ved Stavanger. JWC er underlagt<br />
Allied Command Transformation i USA.<br />
Under ledelse av den tyske<br />
kavalerigeneralen Wolfgang Korte arbeider en<br />
fast stab på ca. 250 offiserer fra 20 NATO-land<br />
(inklusive Finland som PfP-land) år ut og år inn<br />
med å gi offiserer stabstrening gjennom<br />
realistiske øvelser før de kommer ut i<br />
hovedkvartene i ISAF i Afghanistan eller ved<br />
NATOs Reaction Force (NRF). Til hjelp fins det<br />
omtrent 1.200 computere på basen.<br />
-Vi øver på alle typer hendelser som et<br />
ISAF,-eller et NRF-hovedkvarter kan tenkes å<br />
møte i det virkelige livet. Man simulerer hele<br />
den virkelige verden der ikke minst forholdet til<br />
det sivile samfunn og fredsbevarende<br />
operasjoner spiller en sentral rolle. Her opptrer<br />
alt fra ”statsministre” og ”FN-ambassadører” til<br />
lugubre terrorgrupper i scenarier der all slags<br />
naturkatastrofer, humanitære sammenbrudd,<br />
ondsinnede demonstrasjoner, snikskyttere og<br />
veibomber, iltre pressefolk, pågående TV-team<br />
til hardt pressede NATO-informasjonskontorer<br />
som prøver å få hodet over vannet og<br />
budskapet gjennom. Og er det enda mer får vi<br />
det inn i scenariet. Målet er å forbedre eller<br />
forsterke reaksjonsmåtene. Etter hver øvelse<br />
gransker analyseteam det som skjedde og får<br />
lærdommene inn i en database. Alt dette gjør<br />
JWC unik, fremhever JWCs presseoffiser,<br />
oberstløytnant Marcus Beck fra Bundeswehr.<br />
Nytt innhold<br />
Fra øvelsene begynte å rulle for syv år siden<br />
har 15.000 offiserer fra 90 NATO-hovedkvarterer<br />
gjennomgått opplegget, der<br />
innholdet stadig forandrer seg i takt med<br />
trusselbildet. De siste to år er piratutfordringene<br />
og cyberkrig blitt satt på dagsordenen<br />
under øvelsene.<br />
-Ved hver Steadfastøvelse for RNF-stabene<br />
har vi ca. 700 offiserer her to ganger i året,<br />
mens 300-500 offiserer for ISAF-stabene<br />
kommer hit like ofte. I tillegg settes regelmessig<br />
militære og sivile ledere fra Irak på<br />
skolebenken. På Ulsnes er det fortsatt andre<br />
militære aktiviteter i tillegg til JWC. Her<br />
kalibreres NATO- fartøyer og testing av<br />
elektronisk utstyr på dem. HV 08 har også<br />
54<br />
ffisersbladet
varterer<br />
US Marines på oppdrag<br />
under Battle Griffin.<br />
aktiviteter her, sier oberst Trond Hellebust,<br />
JWCs Director of Staff.<br />
Oberst Hellebust er veldig fornøyd med at<br />
vi har NATO i Norge, noe som gjør at vi<br />
kommer bedre i alliansens fokus. En rekke<br />
av NATOs flaggoffiserer kommer regelmessig<br />
til Ulsnes for å følge med i hva JWC gjør og<br />
diskutere med sine kolleger om felles<br />
problemer. Derimot synes han ikke at norske<br />
flaggoffiserer er like flinke med å dra til<br />
Ulsnes.<br />
-Besøk her nede vil gi dem en gylden<br />
mulighet til å diskutere operative problemstillinger<br />
i forhold til behovet for å øve og trene<br />
personell som skal overta viktige stillinger i<br />
NATOs kommandostruktur, sier Hellebust.<br />
Tredje størst<br />
Norges fotavtrykk ved JWC er tydelig og med<br />
30 kvinner og menn er vi den 3. største<br />
nasjon etter USA og Tyskland. Den norske<br />
kontingenten ledes av oberst Trond Hellebust<br />
som under seg har en oberst, mange<br />
oberstløytnanter og majorer etc. I tillegg stiller<br />
Norge til disposisjon brigader Gunnar<br />
Gustavsen som spesialrådgiver til Sjef JWC.<br />
Med 39 mill. kroner synes Hellebust at årets<br />
”norske” JWC-budsjettet er i knappeste laget.<br />
Men det hjelper at det økes til 41,5 mill for<br />
2011. Et Memorandum of Agreement<br />
regulerer hva Norge skal bidra med. Blant<br />
oppgavene er å stille til rådighet et lite norsk<br />
stabselement på Jåtta for å ta seg av det<br />
administrative. Hellebust øyner snart slutten<br />
for Ulsnes-tilværelsen. I 2012 er det planlagt<br />
at de flytter JWC fra basen til et nytt bygg på<br />
Jåtta til 600-700 mill. kroner. Igjen er det<br />
snakk om NATO-infrastrukturmidler. Når<br />
flyttingen er unnagjort tilbakeføres trolig<br />
Ulsnes til Forsvaret.<br />
Oberst Hellebust karakteriserer arbeidspresset<br />
som voldsomt. På alle kontorer<br />
vrimler det av høyere offiserer. <strong>Offisersbladet</strong><br />
har sett mye, men aldri generaler som løper<br />
mellom husene!<br />
Oberstløytnant Geir Arve Vika står i spissen<br />
for NATO Cis Services Agencies (NCSA) som<br />
kan tilsvare INI ops i Forsvaret. NCSAskvadronen<br />
på nærmere 80 mann leverer<br />
ikke bare alle data,-og IKT tjenester på<br />
Ulsnes og i ISAF i Afghanistan, men nærmer<br />
seg slutten på arbeidet på å bygge opp nye<br />
tjenester som ligger helt i teknologisk forkant.<br />
I januar-februar overtas det nye systemet som<br />
skal gi store synergigevinster og innsparinger.<br />
Det blir det første i NATO. Vika mener at også<br />
Forsvaret i Norge bør se nærmere på<br />
mulighetene det vil gi.<br />
ffisersbladet 55
Alltid behov for<br />
Joint Warfare<br />
Ulsnes: Uavhengig av hva NATO<br />
utvikler seg til, vil det alltid være<br />
behov for å trene de forskjellige hovedkvarterene.<br />
Derfor vil nok Joint Warfare Centre ved<br />
Stavanger bestå i lang tid. Det er alliansens eneste<br />
treningsfacilitet av dette slaget.<br />
Tekst og foto: Tor Husby<br />
-Vi venter ikke store omkalfatringer i måten<br />
Joint Warfare Centre opererer på etter at<br />
NATOs kommandostruktur ble endret på<br />
toppmøtet i Lisboa i høst, sier JWCs sjef,<br />
generalløytnant Wolfgang Korte fra<br />
Bundeswehr. I 2004 ble han NK i den tyske<br />
hæren og ble deretter NK i ISAF-styrken i et<br />
halvt år.<br />
Men uansett hvordan kommandostrukturen<br />
i NATO ser ut vil innholdet i JWC-treningen<br />
hele tiden forandres og forbedres som følge<br />
av skiftningene i trusselbildet. Stabsoffiserene<br />
som skal til ISAF-hovedkvarterene i<br />
Afghanistan trenes i henhold til hovedkvarterenes<br />
behov og situasjonen i landet.<br />
Slike ting må man tilpasse seg. På hver JWCøvelse<br />
deltar 7 hovedkvarterer. Når det<br />
gjelder stabsøvelsene til NATOs reaksjonsstyrker<br />
(NRF) går de også samtidig over hele<br />
Europa, men med JWC i førersetet.<br />
Sivil sektor<br />
En viktig ny faktor som er kommet inn de siste<br />
år er at samarbeidet med sivil sektor er blitt<br />
helt nødvendig når man planlegger treningen.<br />
I NATO-sjargong går dette under<br />
betegnelsen ”Comprehensive approach”.<br />
Man startet i det små, men dette har vokst<br />
seg veldig stort. Slik har FN, sivile<br />
organisasjoner og andre ikke-militære statlige<br />
aktører havnet midt opp i treningsscenariene.<br />
Hvordan NATO håndterer piratvirksomhet<br />
kom inn som tema for to år siden, mens<br />
cyberkrig blir det neste nye treningstema.<br />
Wikileak-avsløringene før jul demonstrerer<br />
også det akutte behovet for å beskytte<br />
allianselandenes elektroniske nettverk.<br />
General Korte er blant de mange som ble<br />
overrasket over hva som ble publisert.<br />
Utviklingen har gjort treningen langt mer<br />
komplisert og mangeartet enn da han overtok<br />
sjefsstillingen i juli 2007.<br />
-På Ulsnes kommer man på innsiden av<br />
NATO og forstår hvordan alliansen opererer.<br />
Ikke noe annet sted blir stabsoffiserene bedre<br />
forberedt til å overta roller i de forskjellige<br />
hovedkvarterer, poengterer JWC-sjefen som<br />
fra sommeren avløses av en fransk general<br />
etter 42 år i den tyske hær. Navnet på den<br />
franske avløseren er ennå ikke klart.<br />
Korte ønsker at Ulsnes basen kan<br />
beholdes som reserve når JWC flytter til sitt<br />
nye anlegg på Jåtta i 2012, men dette er<br />
selvfølgelig opp til Norge.<br />
56<br />
ffisersbladet
Centre<br />
Generalløytnant Wolfgang Korte har ledet JWC fra 2007.<br />
Oberst Jeffrey Devore er sjef for øvelsesdivisjonen<br />
Styrer øvelsene<br />
Oberst Jeffrey Devore fra US Air Force<br />
pønsker ut scenariene og styrer øvelsene fra<br />
sin plass i et av kontrollrommene i Joint<br />
Warfare Centre. 250 offiserer fra 20 land<br />
jobber for ham. Hver øvelse planlegges ett år<br />
i forveien. På denne NRF-øvelsen, Steadfast<br />
Juno 2010, er 2.000 personer trukket inn.<br />
Jeffrey devore medgir at det blir svært<br />
lange dager og smått med fritid. Etter 12<br />
timer med en simulert krise som utvikler seg<br />
fra time til time fra klokken 6 om morgenen,<br />
må han forberede opplegget for neste dag.<br />
Når <strong>Offisersbladet</strong> hjemsøker<br />
kontrollrommet har de nettopp simulert at en<br />
av alliansens UAVer var kommet ut av kontroll<br />
og hadde satt kursen mot fiendtlig territorium.<br />
For å hindre forverring av krisen ble dronen<br />
beordret skutt ned. Han henter alle<br />
scenariene fra det virkelige livet. Devore er<br />
svært fascinert av å se på hvordan simulerte<br />
sivile aktører, som ofte har vært det de nå<br />
spiller, tar sine roller alvorlig.<br />
I et annet hus på Ulsnes ligger det<br />
simulerte presserommet der vi finner unge<br />
kanadiske Hope Carr, som er innleid som<br />
pressekonsulent for Steadfast Juno 2010. På<br />
veggen henger et forvridd kart over Afrikas<br />
Horn og den arabiske halvøy. Forvridd i den<br />
forstand at kartet ser riktig ut ved første<br />
øyekast. Men går man nærmere oppdager<br />
man at mye ikke stemmer. Rødehavet, for<br />
eksempel, bare fortsetter i samme bredde<br />
helt ut til Middelhavet og andre land med<br />
merkelige navn erstatter Etiopia, Somalia,<br />
Jemen eller Saudi Arabia. Her foregår det<br />
grensekonflikter mellom landene mens<br />
terrorister og naturkatastrofer tilspisser og<br />
kompliserer situasjonen som NATO prøver å<br />
roe ned.<br />
I presserommet jobbes det hektisk med<br />
analyse av terrorgruppen ”Al Ansat Asbats”<br />
(Trippel A) handlinger mens det kommer<br />
realistiske nyhetsmeldinger fra TV-stasjonen<br />
”World News Today” om hvordan krisen<br />
utfolder seg. Man har også dratt inn en reell<br />
FN-ambassadør og en rekke andre aktører<br />
som spiller sine simulerte roller så godt at<br />
øvelsen fremstår som mer intens enn<br />
virkeligheten. Hope Carr har til og med vært<br />
med på øvelser der offiserer har gått så opp i<br />
rollene at de brøler til hverandre.<br />
-Vi skaper her et trygt miljø der alle kan<br />
lære, smiler hun.<br />
ffisersbladet 57
Av John Berg, Berg,<br />
forsvarsanalytiker<br />
Soldatbåret sniper lokalisering<br />
lle andre i utviklingen av UAV,<br />
roller. Frem til årsskiftet hadde<br />
Den britiske hæren er nå i ferd med å<br />
et rundt 300.000 timer i Irak.<br />
påbegynne troppeprøver i Afghanistan<br />
ganisasjon, operasjoner og om<br />
med Raytheon BBN Technologies<br />
al være ledende UAV operatør,<br />
Boomerang Warrior-X, bærbare fiendtlig ild<br />
odge, etter at utviklingen har gått<br />
lokaliseringssystem. Systemet veier bare ca.<br />
tsett. I Irak opererer UAV’er nå ofte<br />
300 gr. og kan lett integreres i en standard<br />
angrepshelikoptre og OH-58D Kiowa<br />
soldatvest i form av én enkelt kompakt<br />
koptre. UAV’er kan yte kontinuerlig<br />
skuldermontert sensor- og systemenhet.<br />
plattformer kan dirigeres til UAV-<br />
Boomerang Warrior-X er en videreutvikling<br />
drag. Bevæpnede UAVer utfører også<br />
av det kjøretøymonterte Boomerang III<br />
Boomerang-Warrior-X.<br />
systemet. Boomerang Warrior-X er basert på<br />
kraftig akustisk sensorteknologi og lynrask prosessing og er effektiv i<br />
kt bruk av små, ubevæpnede<br />
både bebygde områder og fjellterreng. Systemet varsler soldaten om<br />
e er spesielt effektive i oppklaring<br />
beskytning via en liten øreplugg og lokaliserer hvor det skytes fra på en<br />
er at den karakteristiske summende<br />
displayenhet på størrelse med en fyrstikkeske. Falske alarmer hevdes<br />
til skygge unna. Danskene har nå<br />
å være ikke-eksisterende. Systemet justerer seg selv etter soldatens<br />
ployering til Afghanistan. Trolig<br />
bevegelser og oppdaterer på denne måten forholdet til stedet det skytes<br />
når dette leses.Den virkelige<br />
fra. Det kan også spille tilbake for debriefing. Slik kan det også angi<br />
t i US Army er imidlertid AAI Shadow<br />
oppdaterte koordinater for en tidligere posisjon det er blitt skutt fra. I<br />
en nettverket avdeling vil sjefen kunne avlese soldatenes systemer og<br />
s International Defence Review des 07)<br />
danne en integrert situational awareness for bekjempelse av fiendtlige<br />
trusler. (Kate Tringham, Jane’s International Defence Review jan 11)<br />
Avansert snipersikte<br />
in Division i Afghanistan og Irak får US DARPA (Defence Advanced Research<br />
sert énveis oversetterkapasitet, kalt Projects Agency) utvikler nå en teknologi<br />
met er beregnet på lagsnivå og den som skal integrere “alle relevante fysiske<br />
ituasjonene i felten og vil samtidig fenomener som påvirker en ballistisk<br />
trening. Det bæres på vesten. iPoden bane” i et optisk sikte. Man er nå kommet<br />
o, skriftlig og muntlig kommunikasjon. såpass langt at Lockheed Martins ”One<br />
DARPA oneshot sniper rifle.<br />
iPodene en Studio and Gesture Shot” laserbaserte siktesystem skal<br />
mulig også for soldater med liten integreres i et skarpskytter geværsikte.<br />
re videofigurer. Teknologien Samlet har krever tidligere iPoden vært integrert i et separat spotter scope. I det<br />
å noe lengre som sikt nå kalles arbeider fase man 2E, planlagt med å vare ett år, skal teknologien testes<br />
WSTS) kapasitet dag og natt og 500 i en integrert håndholdte 3,74 kg pakke som inkluderer batteri, kamera<br />
temer er mottaker, bestilt. optikk, nattsensor og en Lockheed Martin Aculight miniatyr<br />
’s International fiberlaser. Defence ”i utgangspunktet Review jan 08) samler pakken data om nøkkelvariabler for<br />
et ballistisk prosjektils bane – som alle værforhold, avstand og, viktigst,<br />
vindprofil gjennom banen – og denne informasjonen brukes samlet til å<br />
bestemme nøyaktig hvordan skytteren skal sikte.” sier Lockheed Martins<br />
John Wojnar. One Shot antas å bli nøyaktig ut til 1500 m med mer enn<br />
65 prosents sannsynlighet for førsteskudds treff. Det tas sikte på en<br />
produksjon på 25 One Shot siktesystemer per måned. US Army har<br />
dessuten kontrakt på One Shot prototyper til sitt autonome helikopter-<br />
UAV snipersystem program. (Daniel Wasserbly, Jane’s International<br />
Defence Review jan 11).<br />
Svensk bombekaster på hjul<br />
Svenske FMV (Försvarets Materiellvärk)<br />
har gått ut med en RfI (Request for<br />
Information) for en 120 mm Future Mortar<br />
Unit (FMU), lignende finske Patrias Nemo<br />
bk på AMV Armoured Modular Vehicle) 8<br />
Patrias NEMO med 120mm<br />
bombekaster.<br />
x 8 kjøretøy. Andre kandidater er franske<br />
TDA 120R 2M, israelske Soltam Systems<br />
bk, Singapore Technologies Kinetic’ Super<br />
Rapid Advanced Mortar System og sveitsiske RUAG Bighorn bk. FMU-en<br />
skal erstatte nåværende tauet bk og skal primært skyte 120 mm HE (High<br />
Explosive) granater med rekkevidde ut til 6000 m (58C/58Z) og 8200 m<br />
(86Z), samt lys, røyk og i fremtiden presisjonsstyrte granater og granater<br />
med banekorreksjon. Bk-en kan sitte i tårn eller i skroget og skyte gjennom<br />
takluke. Det tas sikte på kontrakt i 2015 og operativ evne fra 2020. FMV<br />
tar sikte på enten en partneravtale med en leverandør av komplett bk<br />
system ferdig for montering i kjøretøy, eller en ordning der FMV selv<br />
blir hovedkontraktor og kjøper systemkomponenter fra forskjellige<br />
leverandører. Sverige og Finland samarbeidet i sin tid om det 120 mm<br />
dobbeltløpede kjøretøymonterte AMOS (Advanced MOrtar System), men<br />
etter å ha mottatt to AMOS i CV90 kjøretøyer kansellerte FMV programmet.<br />
BAE Systems Global Combat Systems (tidligere Hägglunds Vehicle) har<br />
imidlertid produsert 40 CV90 chassiser klargjort for AMOS, som nå står på<br />
lager. Finnene har mottatt fire AMOS i Patria AMV og ventes å kontrakte<br />
ytterligere 20 systemer. (Christopher F. Foss, Jane’s International Defence<br />
Review jan 11)<br />
Nytt kampflyprogram<br />
US Air Force har nå formelt gått ut med de<br />
første detaljer om et nytt kampflyprogram,<br />
for å erstatte ”air dominance” superjageren<br />
Lockheed Martin F-22 Raptor fra, etter de<br />
foreløpige planene, 2030. F-22 er i dag<br />
F 22 Raptor.<br />
utvilsomt verdens beste jager i luftkamp,<br />
men grunnet meget store kostnader<br />
blir produksjonen stanset ved 187 fly. Siste fly ferdigstilles i november<br />
2011 og leveres tidlig i 2012. US Air Force initiativet kom i form av en<br />
CRfI (Capability Request for Information) til flyindustrien, vedrørende<br />
materialkonsepter og teknologi. Det nye flyet planlegges åpenbart å<br />
få flere roller enn F-22, som i dag er begrenset til ”air dominance” og<br />
avansert men begrenset SEAD (Suppression of Enemy Air Defences)<br />
bekjempelse av avansert bakkebasert luftvern. NGTA (Next Generation<br />
Tactical Aircraft) skal kunne utføre offensive og defensive kontraluft<br />
operasjoner, IAMD (Integrated Air and Missile Defence), CAS (Close Air<br />
Support), og AI (Air Interdiction), samt trolig AEA (Airborne Electronic<br />
Attack) og ISR (Intelligence Surveillance Reconnaissance). (Tom<br />
Kaminski, Combat Aircraft Monthly jan 2011)<br />
Ny Froskefot<br />
I den andre enden av spekteret for NGTA<br />
(se ovenfor) har russiske Sukhoi ferdigstilt<br />
en ny versjon av det gamle nærstøtteflyet<br />
Su-25 (NATO-betegnelse Frogfoot),<br />
kjent blant annet fra Sovjets krigføring i<br />
SU 25 UBM.<br />
Afghanistan på 1980-tallet og senest fra<br />
krigen med Georgia. Under den kalde krigen ble Frogfoot antatt å ha<br />
omtrent samme rolle som USAFs A-10, som den gang var primært en<br />
”tank-buster” med sin 30 mm Gatling-type kanon og Hellfire missiler.<br />
Su-25UBM er en toseter, basert på treningsversjonen av Froskefot.<br />
Den har allværs og dag-natt bakkeangreps kapasitet og har kapasitet<br />
for rekognosering, målfatning for andre våpen og som kontrollpost.<br />
Rekkevidde oppgis til 1300 km. Flyet antas å ha en Phazotron NIIR Kopyo<br />
radar og trolig et selvforsvarssystem mot infrarødt styrte missiler. (Vladimir<br />
Karnozov, Flight International 4-10. jan 11).<br />
58<br />
ffisersbladet<br />
ffisersbladet 51
Nasjonal<br />
utdanning<br />
I Haugesund finner du landets eneste<br />
høgskole som tilbyr utdanning til<br />
branningeniør<br />
CARBON14.NO - FOTO: ØYVIND SÆTRE<br />
Nå tilbyr høgskolen også en masterutdanning i<br />
Teknisk sikkerhet i samarbeid med Universitetet i Bergen.<br />
Branningeniør<br />
Master i Teknisk sikkerhet<br />
Utdanningen til branningeniør på bachelornivå har vi hatt her i<br />
Haugesund i 20 år. I løpet av disse årene har utdanningen utviklet<br />
seg i tett samspill med næringslivet rundt oss.<br />
Utdanningens mål er å forstå de prosessene som styrer en brann.<br />
Vi ønsker at våre kandidater skal kunne estimere størrelsen<br />
på en eventuell brann, vurdere konsekvensene av brannen, og<br />
foreslå forebyggende tiltak.<br />
Sentrale tema i utdanningen er blant annet: branndynamikk, aktiv<br />
og passiv brannbeskyttelse, brannteknisk prosjektering etter<br />
preakseptert og funksjonsbasert regelverk, eksplosjonssikring,<br />
eksperimenter og fullskala forsøk, materialtesting,<br />
risikovurderinger, HMS-tilsyn og beredskapsledelse.<br />
Vi har et eget brannlaboratorium på høgskolen der vi utfører<br />
øvelser og tester. Og vi har et nært samarbeid med industrien og<br />
næringslivet i regionen. Det preger studiet, og den aktiviteten vi<br />
har utenom gjennom ulike kurs og etter- og videreutdanninger.<br />
Dette studiet er utviklet i nært samarbeid med Universitetet i<br />
Bergen. Målet med dette studiet er å videreutvikle ingeniører til å<br />
kunne arbeide med teknisk sikkerhet. Det handler i første rekke<br />
om å bygge sikkerhet inn i konstruksjoner og systemer gjennom<br />
god design, gjennomtenkt brukergrensesnitt og nødvendig<br />
dokumentasjon.<br />
Vi studerer hvordan barrierer som tekniske og organisatoriske<br />
sikkerhetssystemer bidrar til at risikoen for ulykkessituasjoner<br />
reduseres.<br />
Se også vår utdanning:<br />
Kvalitets- og HMS-ingeniør<br />
Med et nytt lovverk, nye forskrifter og skjerpede krav ser vi<br />
at behovet for branningeniører vil være sterkt etterspurt i<br />
arbeidslivet.<br />
Studentene våre går ofte inn i jobber som brannsjefer, ledere<br />
av forebyggende avdeling i brannvesen og HMS-ledere. Vi ser<br />
dem også i andre ingeniørjobber innen teknisk sikkerhet i<br />
petroleums- og prosessindustrien. Noen finner vi også igjen<br />
innen brannteknisk prosjektering av bygg og konstruksjoner.<br />
53 49 13 00 | www.hsh.no
Returadresse:<br />
<strong>Offisersbladet</strong><br />
Postboks 501 Sentrum<br />
0105 OSLO<br />
B<br />
NH90 NATO FRIGATE HELICOPTER<br />
A New Generation in Norway<br />
Whatever the mission, whatever the weather, the NH90 is ready to perform. It features the<br />
best of European technology specifically to meet the challenges of a modern maritime<br />
environment. As a fully integrated mission system, Coast Guard, SAR operations and ultimately<br />
ASW can be achieved safely in high sea states by day and night. Features such as full fly by<br />
wire, carbon fiber fuselage, built-in mission training and quick change role flexibility define a<br />
modern, future proof product.<br />
To date, 529 aircraft have been ordered by 14 nations.<br />
NH90 landing on Nordkapp Coast Guard vessel in Vestfjorden