Gastrokirurgi ved benigne tilstander - Kirurgen.no
Gastrokirurgi ved benigne tilstander - Kirurgen.no
Gastrokirurgi ved benigne tilstander - Kirurgen.no
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Ny nasjonal helse- og<br />
omsorgsplan<br />
Olaug Villanger<br />
Leder, NKF<br />
olaug.villanger@oslouniversitetssykehus.<strong>no</strong><br />
Forslag til ny nasjonal helse- og<br />
omsorgsplan for 2011-2015 har<br />
nylig vært ute på høring i ulike<br />
instanser og skal legges frem<br />
<strong>ved</strong> Stortingsmelding 2011. Den<br />
inneholder 28 temaområder<br />
innen blant annet folkehelse,<br />
helsepersonell, fremtidens kommunehelsetjeneste,<br />
ny pasientrolle<br />
og kvalitet og faglighet.<br />
Sykehusstruktur<br />
Innenfor tema helhet og sammenheng berøres sykehusstruktur,<br />
tilgjengelighet, desentraliserte spesialisthelsetjenester og finansiering<br />
av helsetjenesten. Vedrørende sykehusstruktur skal foretaksmodellen<br />
videreføres, men vil bli gjenstand for evaluering.<br />
Det bes om tydelige mål for innhold og kvalitet i tjenestetilbudet.<br />
Som virkemiddel nevnes at spesialisthelsetjenesten skal bli<br />
mer spesialisert. Videre at dagens desentraliserte sykehustilbud<br />
skal opprettholdes og lokalsykehusene skal videreutvikles. Det<br />
skal stilles samme krav til kvalitet til store og mindre sykehus.<br />
Geografi og tilgjengelighet skal legges til grunn <strong>ved</strong> vurdering<br />
av behovet for antall sykehus som har døgnkontinuerlig akuttmedisinsk<br />
beredskap. Norsk kirurgisk forening har tidligere<br />
vært tydelige på hva et lokalsykehus må inneholde av tjenester<br />
dersom det skal ha akuttfunksjon. Breddekompetansen på<br />
mindre sykehus skal legges til grunn <strong>ved</strong> funksjonsfordeling.<br />
Budsjettveksten skal bremses og det gis et klart signal om mer<br />
politisk styring. Regjeringen vil ha en helsetjeneste som ligger<br />
i front både medisinsk og tek<strong>no</strong>logisk. Det beskrives en økende<br />
etterspørsel etter helsetjenester i Norge både i primærhelsetjenesten<br />
og spesialisthelsetjenesten. Det skal være lik tilgang<br />
til gode og likeverdige helsetjenester, uavhengig av personlig<br />
øko<strong>no</strong>mi og bosted. Et av virkemidlene som nevnes er å vurdere<br />
behovet for mer fleksible åpningstider i helsetjenesten for å<br />
gjøre helsetjenesten mer publikumsvennlig. Det er lite fokus på<br />
helsepersonellet som skal levere helsetjenestene. Er der tilstrekkelig<br />
helsepersonell med den nødvendige kompetanse innen<br />
de ulike fagfelt? Dette øker behovet for en nasjonal sykehusplan<br />
som sikrer den nødvendige tilgjengelighet av tilbud.<br />
Desentraliserte spesialisthelsetjenester<br />
Mål for perioden er at dagens desentraliserte sykehustilbud skal<br />
opprettholdes. Utfordringene i fremtidens helsetjeneste gjør<br />
det nødvendig å finne en god balanse mellom sentraliserte og<br />
desentraliserte helsetjenester, inkludert desentraliserte spesialisthelsetjenester.<br />
Når sykdom rammer skal folk oppleve at<br />
de får tilbud om behandling og pleie med kort ventetid og med<br />
størst mulig nærhet til brukeren. Desentraliseringen må likevel<br />
primært være begrunnet i faglige og kvalitative hensyn. Nærhet<br />
til tjenester kan ikke gå på bekostning av kvalitet, heller ikke i<br />
de tilfeller der det er aktuelt med hyppig kontakt med spesialisthelsetjeneste.<br />
De desentraliserte spesialisthelsetjenester må<br />
organiseres slik at man sikrer god forankring i spesialisthelsetjenesten<br />
de utgår fra (HF, sykehus) for å gi optimale betingelser<br />
for bredt miljø for fagutvikling. Det foreslås å etablere systemer<br />
for å sikre faglig rådgivning og kompetanseoverføring fra spesialisthelsetjenesten<br />
til kommunehelsetjenesten.<br />
Kvalitet og faglighet<br />
Innenfor tema kvalitet og faglighet berøres områdene kvalitet<br />
og læringskultur, forskning og in<strong>no</strong>vasjon, kunnskap i helsetjenesten,<br />
pasientsikkerhet og helseregistre og biobanker.<br />
Helseministeren sa i mai 2010 at ”Nå som vi har mer kontroll på<br />
øko<strong>no</strong>mien, skal vi fokusere på kvalitet”. Faglighet og ferdighet<br />
er kjernen i spesialisthelsetjenesten. Det å fremskaffe relevant<br />
og god kunnskap er viktige mål og en nødvendig forutsetning<br />
for kvalitet. Det er også viktig å gjøre kunnskapen tilgjengelig<br />
for både pasienter og ansatte samt å stimulere til å bruke<br />
kunnskap. Som virkemidler nevnes å etablere flere nasjonale<br />
retningslinjer og veiledere, styrke kravene til de regionale helseforetakenes<br />
arbeid med kvalitet og pasientsikkerhet og sikre at<br />
ledere i større grad etterspør disse resultatene.<br />
Meldesystem<br />
Fokuset på kvalitet og læringskultur er viktig. For å sikre læring<br />
av uheldige hendelser kan det diskuteres om systemet bør åpne<br />
for a<strong>no</strong>nyme meldinger. Kvalitet styrkes gjen<strong>no</strong>m avviksarbeidet,<br />
og man må unngå at uheldige hendelser ikke meldes av<br />
frykt for ”straff”. Det er svært viktig å ha et meldesystem som gir<br />
en best mulig avvikshåndtering som styrker kvalitetsarbeidet og<br />
pasientsikkerheten. Systemet må ikke svekkes, man må unngå<br />
forhåndsdømming av helsepersonell og tilsynet må ikke bli mer<br />
individfokusert. Generelt bør meldesystem bør være lærende<br />
systemer med analyse av hendelser, og ikke drevet av jakten<br />
på risikanter og basert på sanksjoner. Det er uheldig at plikten<br />
til å opprette kvalitetsutvalg er borte. Det foreslås å etablere et<br />
nasjonalt lærings- og rapporteringssystem, først og fremst for<br />
spesialisthelsetjenesten. Dette innebærer en endring i dagens<br />
meldeplikt og i henhold til spesialisthelsetjenesteloven vil det<br />
bli meldeplikt til Kunnskapssenteret i stedet for Helsetilsynet.<br />
Virksomhetene får ikke lenger plikt til å opprette kvalitetsutvalg,<br />
da ”skal” i teksten er endret til ”kan” uten fremlegging av<br />
konsekvensanalyser. Opprettelse av en ”havarikommisjon” i<br />
helsetjenesten hvor fokuset ligger på årsaker samt å forhindre<br />
gjentagelser, er nødvendig. Lang saksbehandlingstid er en<br />
belastende faktor for helsepersonellet, pasientene og pårørende.<br />
Fokus på systemfeil mer enn ho<strong>ved</strong>vekt på personlige<br />
tilsynssaker er et riktig fokus fra tilsynsmyndigheten.<br />
Kvalitetsindikatorer og helseregistre<br />
Det arbeides for å få til et nasjonalt rammeverk for kvalitetsindikatorer.<br />
Arbeidet med å utvikle relevante kvalitetsparametre<br />
i helsetjenesten må skje i nært samarbeid med de kliniske avdelingene.<br />
Verktøy for rapportering av kvalitetsparametre bør i så<br />
stor grad som mulig foregå <strong>ved</strong> automatisk uttrekk fra sykehusets<br />
systemer. Det er viktig å unngå rutiner som medfører<br />
vesentlig merarbeid eller hvor verdien av parametrene er<br />
usikre. Et annet oppgitt virkemiddel er å etablere nasjonale<br />
indikatorer for pasientsikkerhet og styringskrav for helsetjenesten.<br />
Det vil i denne sammenheng være viktig å utvikle relevante<br />
kvalitetsindikatorer og styringskrav som virksomheten kan rapportere<br />
på. Vedrørende helseregistre og biobanker foreslås det<br />
å etablere fellesregistre for de store sykdomsgruppene samt å<br />
følge endringer i forekomst av sykdommer og resultat av ulik<br />
behandling, herunder forskjell i behandlingsresultat mellom<br />
sykehusene. Det er viktig at registrene innrettes slik at informasjonen<br />
kan brukes til kontinuerlig økt kvalitet innen diag<strong>no</strong>stikk<br />
og behandling og dermed til økt overlevelse samtidig som<br />
personvernet ivaretas på en forsvarlig måte.<br />
På vegne av styret vil jeg ønske alle kolleger og lesere<br />
en god jul og et godt nyttår!!<br />
LEDER<br />
<strong>Kirurgen</strong> nr. 4, 2010 195