Last ned 3/2011 - Kirurgen.no
Last ned 3/2011 - Kirurgen.no
Last ned 3/2011 - Kirurgen.no
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Status for laparoskopisk<br />
aortakirurgi i Norge<br />
Sajid S. H. Kazmi og J. Otto Sundhagen<br />
sajid.kazmi@oslo-universitetssykehus.<strong>no</strong><br />
Karavdeling, hjerte-, lunge- og<br />
karklinikken, OUS-Aker<br />
Introduksjon<br />
Målet med laparoskopisk aortakirurgi<br />
(LAK) for aorta sykdommer/tilstander,<br />
aorto-iliakal obstruktiv sykdom<br />
(AIOS) og infrarenalt abdominal<br />
aortaaneurisme (AAA), er å oppnå en<br />
bedre livskvalitet umiddelbart etter<br />
operasjonen. Laparoskopisk kirurgi viser<br />
i randomiserte kontrollerte studier å gi<br />
mindre postoperative smerter, mindre<br />
postoperative komplikasjoner, raskere<br />
<strong>no</strong>rmalisering av tarmfunksjonen,<br />
kortere liggetid på sykehus og en raskere<br />
rekonvalesens enn åpen kirurgi 1 . Et annet<br />
mål ved denne type kirurgi er å oppnå<br />
samme ”patency” som ved konvensjonell<br />
aorta kirurgi.<br />
Selv om antall operatører og antall<br />
sykehus med tilbud om LAK har økt<br />
i verden, kan det virke som om den<br />
karkirurgiske spesialiteten ikke har vært<br />
like rask som andre spesialiteter til å<br />
ta opp den laparoskopiske teknikken.<br />
Det kan være flere årsaker til dette. De<br />
fleste karspesialister har liten eller ingen<br />
laparoskopi erfaring fra før, og samtidig<br />
vet man at erfaring innen konvensjonell<br />
kirurgi ikke er direkte overførbar til<br />
laparoskopisk kirurgi. En annen årsak er<br />
at stadig flere aterosklerotiske lesjoner<br />
i aorta og bekkenkar kan behandles<br />
endovaskulært. Trans Atlantic Intersociety<br />
Consensus (TASC II) anbefaler primært<br />
operativ behandling for type D lesjoner,<br />
men også for egnete pasienter med<br />
C lesjon 2 . Likevel erfarer man at ved<br />
visse sentra med ekspertise innen<br />
endovaskulær behandling, at både type<br />
C lesjoner og til og med type D lesjoner<br />
blir behandlet med endovaskulær<br />
teknikk. Andre operative teknikker som<br />
femoro-femoral cross-over bypass og<br />
axillo-bifemoral bypass for AIOS er også<br />
konkurrenter til Y-graft operasjonen. Dette<br />
har ført til at Y-graft operasjoner for AIOS<br />
kun er reservert for de mer komplekse<br />
type D lesjoner eller for pasienter med<br />
Tilgang med laparoskopisk aorta kirurgi (LAK) og konvensjonell aorta kirurgi.<br />
mislykket endovaskulær prosedyre eller<br />
crossover. Resultatet blir en betydelig<br />
reduksjon av Y-graft operasjoner for AIOS.<br />
Litteraturen bekrefter best<br />
langtidsresultater (”patency”) for<br />
konvensjonell Y-graft operasjon for AIOS,<br />
men ulempen er signifikant økt korttids<br />
morbiditet. Langtidsresultater ved<br />
kompliserte TASC type C og D lesjoner,<br />
behandlet med intervensjon, er ikke<br />
like bra som ved konvensjonell Y-graft<br />
operasjon.<br />
Vår erfaring<br />
Ved Karkirurgisk avdeling, HLK, Oslo<br />
Universitetssykehus, innførte man<br />
LAK-teknikken i slutten av 2005. Vi har<br />
i 2007 publisert våre tidlige erfaringer<br />
med LAK hos pasienter med AIOS 3,4 .<br />
På grunn av få antall eg<strong>ned</strong>e pasienter<br />
med AIOS, har vi tidsmessig hatt en lang<br />
læringskurve, men målrettet engasjement<br />
har ført til at vi i dag har etablert et LAK<br />
tilbud for pasienter med AIOD. Siden<br />
høsten 2005 har vi operert 46 pasienter<br />
med total laparoskopisk teknikk for AIOS<br />
og ytterligere 8 pasienter ble operert<br />
laparoskopisk for AAA. Det har vært<br />
kun en postoperativt mortalitet i hver<br />
gruppe. I tillegg til harde operasjonsdata<br />
har vi registrert livskvalitet både før<br />
og etter operasjonene, Dataene er<br />
under bearbeidelse, og vi tar sikte på<br />
publisering i løpet av våren 2012. Vi har<br />
i tillegg lagt vekt på å identifisere og<br />
forbedre detaljer i operasjonsteknikk<br />
og instrumentarium som kan bidra til<br />
å forkorte operasjonstiden. Dette har<br />
hatt god effekt og tiden er nå inne til å<br />
operere flere eg<strong>ned</strong>e AAA.<br />
Samarbeid om studium<br />
LAK utviklingen har nå kommet til et nivå<br />
hvor man føler behov for randomiserte<br />
undersøkelser for å undersøke om<br />
teknikken virkelig har <strong>no</strong>en gevinst<br />
sett i forhold til den konvensjonelle<br />
aortakirurgien 5 . Det er behov for at flere<br />
karkirurgiske avdelinger samarbeider i<br />
et slik studium. Systematisk registrering<br />
av resultatene for LAK, endovaskulær<br />
teknikk og andre konkurrerende teknikker<br />
kan hjelpe oss å finne den best eg<strong>ned</strong>e<br />
teknikk for den enkelte pasient •<br />
Referanser<br />
1. Karolija D, Sauerland S, Neugebaueret E. Evaluation<br />
of quality of life after laparoscopic surgery. Evidencebased<br />
guidelines of the European Association for<br />
Endoscopic Surgery. Surg Endosc 2004;18(6):879-897.<br />
2. Norgren L and Hiatt W R et al. Inter-Society Consensus<br />
for the management of peripheral arterial disease<br />
(TASC II). Eur J Vasc Endovasc Surg Vol 33, Suppliment<br />
1, 2007.<br />
3. Kazmi SSH, Sundhagen JO, Flørenes TL et al.<br />
Laparoskopisk aortakirurgi. Tidsskr Nor Lægeforen<br />
2007;127:1518-20.<br />
4. Jon Otto Sundhagen. Laparoskopisk aortakirurgi.<br />
<strong>Kirurgen</strong> 2/07.<br />
5. Jérôme Cau, Jean-Baptiste Ricco, and Jean-Marc<br />
Corpataux. Laparoscopic aortic surgery: Techniques<br />
and results. J Vasc Surg 2008;48:37S-45S.<br />
MINImalt INVASIV KIRURGI<br />
<strong>Kirurgen</strong> nr. 3, <strong>2011</strong><br />
199