Veileder: Kulturplanlegging i norske byer og tettsteder - Statsbygg
Veileder: Kulturplanlegging i norske byer og tettsteder - Statsbygg
Veileder: Kulturplanlegging i norske byer og tettsteder - Statsbygg
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Veileder</strong>: <strong>Kulturplanlegging</strong> i <strong>norske</strong> <strong>byer</strong> <strong>og</strong> <strong>tettsteder</strong>
INNHOLD<br />
Forord 3<br />
1.Kultur <strong>og</strong> kreative næringer som<br />
satsingsfelt i by- <strong>og</strong> stedsutvikling 5<br />
1.1 Hvorfor satse på kulturplanlegging? 5<br />
1.2 Hva må avklares på forhånd? 6<br />
1.3 Eksempler på kulturplanlegging 6<br />
1.3.1 Kulturstrategier – eksempel<br />
Manchester 7<br />
1.4 Kriterier for å lykkes 9<br />
2.Metoder for kartlegging av stedets<br />
muligheter 11<br />
2.1 SWOT-analyse 11<br />
2.2 Scenarier 11<br />
2.3 Fysiske stedsanalyser 11<br />
2.4 Sosiokulturelle stedsanalyser 11<br />
2.5 Workshops m.m 12<br />
2.5.1 Charrette 12<br />
3.Partnerskap i by- <strong>og</strong> stedsutviklingen 15<br />
3.1 Eksempler på samarbeid 15<br />
4.Samarbeid <strong>og</strong> samspill mellom kultur<br />
<strong>og</strong> næringsliv 19<br />
4.1 Hvorfor samarbeide? 19<br />
4.2 Forutsetninger for samarbeid 19<br />
4.3 Hindringer for samarbeid 19<br />
4.4 Verdien av kreativt omland 19<br />
4.5 Økonomisering av kulturen <strong>og</strong><br />
kulturalisering av økonomien 20<br />
4.6 Kultur- <strong>og</strong> opplevelsesindustrien 20<br />
4.7 Kultur som egen næring 20<br />
4.8 Eksempler på kulturens ringvirkninger 20<br />
8.Med loven på laget 33<br />
8.1 Plan- <strong>og</strong> bygningsloven 33<br />
8.1.1Bindende <strong>og</strong> ikke-bindende<br />
planformer 33<br />
8.2 Samspillet med kulturminneloven 34<br />
8.3 <strong>Kulturplanlegging</strong> i ulike<br />
plansituasjoner 34<br />
8.3.1 By-eksempler 35<br />
8.3.2 Områdeplanlegging 35<br />
8.3.3 Økonomi <strong>og</strong> gjennomføring 35<br />
8.3.4 Estetikk <strong>og</strong> design 35<br />
8.3.5 Tiltak for innhold <strong>og</strong> aktiviteter i<br />
bygninger 35<br />
8.3.6 Tiltak for sikring av<br />
historiefortelling <strong>og</strong> bevaring av<br />
kulturminner 37<br />
9.Vedlegg: Casebeskrivelser<br />
Narvik <strong>og</strong> Odda 39<br />
9.1 Narvik – Trekanten 39<br />
9.1.1 Planhistorien 39<br />
9.1.2 <strong>Kulturplanlegging</strong>sprosessen 40<br />
9.1.3 Overordnet strategi for Trekanten 40<br />
9.2 Odda 40<br />
9.2.1. Situasjonsbeskrivelse 2005 40<br />
9.2.2. Planhistorie 40<br />
5.Ulike situasjoner for kulturplanlegging 25<br />
5.1 By- <strong>og</strong> stedsutvikling 25<br />
5.1.1Revitalisering av<br />
sentrumsområder i Norge 25<br />
6.Lokal forankring, involvering <strong>og</strong><br />
“eierskap” 27<br />
6.1 Folkemøter <strong>og</strong> campingv<strong>og</strong>n 27<br />
6.2 Lokal Agenda 21 27<br />
7.Kulturoppfølgingspr<strong>og</strong>ram for<br />
bedre styring 29<br />
7.1 Grunnleggende krav til en KOP-prosess 30<br />
7.2 Forløpet i en typisk KOP-prosess 30
FORORD<br />
3<br />
Hensikten med denne veilederen er å vise kulturens positive effekter i utvikling<br />
av <strong>byer</strong> <strong>og</strong> <strong>tettsteder</strong>.<br />
Vi viser <strong>norske</strong> <strong>og</strong> internasjonale eksempler <strong>og</strong> presenterer <strong>og</strong>så spesielle<br />
metoder <strong>og</strong> angrepsvinkler i kulturplanleggingen. Her understrekes verdien av<br />
samarbeid mellom kultursektoren, næringslivet <strong>og</strong> andre aktører i kommunen.<br />
Vi legger <strong>og</strong>så vekt på verdien av et eget kulturoppfølgingspr<strong>og</strong>ram, som et<br />
rammeverk med anbefalinger <strong>og</strong> retningslinjer for hvordan kultur skal tas<br />
hensyn til i planlegging <strong>og</strong> utbygging, <strong>og</strong> hvilke prosedyrer som bør følges for å<br />
oppnå dette.<br />
<strong>Veileder</strong>en gir innblikk i sentrale forutsetninger for å få til en vellykket<br />
kulturplanlegging i kommunen. I tillegg viser den hvordan lovverket kan brukes<br />
som et aktivt element i realiseringen av kommunens visjoner på området.<br />
Når kulturliv, næringsliv <strong>og</strong> det offentlige møtes i en felles satsing, skapes det<br />
store verdier, menneskelig <strong>og</strong> økonomisk<br />
<strong>Statsbygg</strong> har tatt initiativ til <strong>og</strong> hatt hovedansvar for utarbeidelse av veilederen.<br />
Norsk institutt for by- <strong>og</strong> regionforskning (NIBR) har vært engasjert for å bistå<br />
oss i dette arbeidet, sammen med Arkitekthøgskolen i Oslo som <strong>og</strong>så har hatt et<br />
særansvar ved etablering av nettstedet kryss.no.<br />
Videre har <strong>Statsbygg</strong> hatt en referansegruppe med deltakere fra Kommunal- <strong>og</strong><br />
regionaldepartementet, Nærings- <strong>og</strong> handelsdepartementet, Kultur- <strong>og</strong><br />
kirkedepartementet, Miljøverndepartementet, Odda kommune, Narvik<br />
kommune <strong>og</strong> Oslo Teknopol.<br />
Oslo, juni 2005<br />
Øivind Christoffersen<br />
administrerende direktør<br />
May L. Hølen Balkøy<br />
direktør Plan <strong>og</strong> utredning<br />
STATSBYGG
1. KULTUR OG KREATIVE NÆRINGER SOM<br />
SATSINGSFELT I BY- OG STEDSUTVIKLING<br />
5<br />
Mange europeiske industri<strong>byer</strong> er i omdanning<br />
fra industri<strong>byer</strong> til tjeneste- <strong>og</strong> kunnskapsbaserte<br />
<strong>byer</strong>. Turbinhaller <strong>og</strong> kraftstasjoner<br />
inntas av musikere, kunsthåndverkere,<br />
opplevelsesbaserte næringer <strong>og</strong> andre typer<br />
aktiviteter. I mange tilfeller tuftes hele bydeler<br />
på industriens ruiner, <strong>og</strong> mange <strong>byer</strong> får et nytt<br />
ansikt <strong>og</strong> image. Slike omdannelser kan<br />
medføre at nye områder av byen blir tatt i bruk.<br />
Kultursektoren er en viktig arena for<br />
meningsdannelse <strong>og</strong> refleksjon, <strong>og</strong> har således<br />
en sentral funksjon i samfunnsutviklingen.<br />
Overordnede økonomiske <strong>og</strong> samfunnsmessige<br />
endringer har ført til økt samspill<br />
mellom kultur <strong>og</strong> næringsliv. St.meld. nr. 22<br />
(2004-2005) Kultur <strong>og</strong> næring er det første<br />
regjeringsdokumentet i Norge som gir en<br />
samlet oversikt over dette feltet. Kultur i lokal-,<br />
by- <strong>og</strong> regionutvikling er et av flere temaer i<br />
skjæringspunktet mellom kultur- <strong>og</strong> næringsliv<br />
som behandles i stortingsmeldingen.<br />
Det foreligger <strong>og</strong>så andre stortingsmeldinger<br />
som tar opp temaer i dette området, som man<br />
kan se kulturplanlegging i sammenheng med,<br />
nemlig St.meld. nr. 16 (2004-2005) Leve med<br />
kulturminner, St.meld. nr. 25 (2004-2005) Om<br />
regionalpolitikken <strong>og</strong> St.meld. nr. 31 (2002-<br />
2002) Storbymeldingen Om utvikling av<br />
storbypolitikk. I tillegg er det bebudet en<br />
stortingsmelding om hovedstaden.<br />
Kultur <strong>og</strong> opplevelsesbaserte næringer betraktes<br />
stadig oftere som midler til å motvirke<br />
stagnasjon <strong>og</strong> utflytting <strong>og</strong> til å skape attraktive<br />
<strong>byer</strong> å bo <strong>og</strong> investere i. Mange <strong>byer</strong> <strong>og</strong> steder<br />
satser <strong>og</strong>så på å markedsføre seg offensivt ved å<br />
eksponere sine særegne kvaliteter på en<br />
attraktiv måte. På sett <strong>og</strong> vis kan vi si at de<br />
bygger seg opp som merkevarer, hvor<br />
gjenkjennelse, troverdighet <strong>og</strong> unikhet er<br />
sentrale nøkkelord. 1 )<br />
En slik oppbygging krever at man har et bevisst<br />
forhold både til seg selv <strong>og</strong> til omgivelsene.<br />
Produktet som skal selges må holde hva det<br />
lover, <strong>og</strong> man må ha kunnskap om dem man<br />
konkurrerer med. Hva har vi å tilby som andre<br />
ikke har? Hvem andre satser på omtrent det<br />
samme som oss? Hva er deres merkevarestrategi<br />
<strong>og</strong> hvordan kan vi konkurrere med<br />
den? Dette er spørsmål som er viktig å få<br />
avklart før man setter i gang tiltakene.<br />
1.1 Hvorfor satse på kulturplanlegging?<br />
Fordi samfunnet endrer seg:<br />
• Vekst i kreative næringer/ opplevelsesindustrien,<br />
mindre industriproduksjon<br />
• Kulturalisering av økonomien <strong>og</strong><br />
økonomisering av kulturen<br />
Teknol<strong>og</strong>isk utvikling<br />
• Kultur benyttes som konkurransefaktor<br />
for tradisjonelle næringer<br />
Økt interesse for underholdning <strong>og</strong> opplevelser<br />
• Økt vekt på konsum som markør for livsstil<br />
<strong>og</strong> identitet.<br />
Fordi det har mange fordeler:<br />
• Tidligere industriområder kan revitaliseres<br />
ved å bruke bygningsmassen til kulturaktiviteter<br />
<strong>og</strong> kreative/opplevelsesbaserte<br />
næringer<br />
• Kulturbasert utvikling kan skape nye<br />
arbeidsplasser <strong>og</strong> innby til samarbeid mellom<br />
kunstnere, kommune <strong>og</strong> næringsliv. Den kan<br />
<strong>og</strong>så bidra til å øke innslaget av byturisme,<br />
hvor kulturelle tilbud er særlig viktig<br />
• Byområder preget av kulturaktivitet kan bli<br />
attraktive bolig-, rekreasjons- <strong>og</strong><br />
arbeidssteder. Arkitektonisk interessante <strong>og</strong><br />
estetisk attraktive byområder kan tiltrekke<br />
seg nye beboere <strong>og</strong> næringsliv<br />
• Kultur <strong>og</strong> historie kan bidra til at<br />
befolkningen føler sterkere tilhørighet.<br />
1<br />
) Merkevarbegrepet handler om de assosiasjoner <strong>og</strong> symboliseringer som knyttes til et produkt, slik det er vanlig å forstå<br />
ARKITEKTHØGSKOLEN I OSLO<br />
det innenfor reklame <strong>og</strong> markedsføring. Produktnavnet skal gi enkelte umiddelbare assosiasjoner ut over produktet selv.<br />
Se bl. a. Soloman, Michael M. 1992. Consumer Behavior <strong>og</strong> Boston. Allyn and Bacon.<br />
Flere europeiske <strong>byer</strong> konsentrerer sin merkevarebyggingen om kultur (jfr. Bergen kulturby 2000 <strong>og</strong> Stavanger som skal<br />
bli Europisk kulturby i 2008). I Bilbao er Guggenheimmuseet blitt et ikon for byen, noe som gjør at Bilbao for mange<br />
assosieres med kultur, nyskaping <strong>og</strong> innovativ design.
6<br />
1. KULTUR OG KREATIVE NÆRINGER SOM<br />
SATSINGSFELT I BY- OG STEDSUTVIKLING<br />
DEN GYLNE OMVEI<br />
DEN GYLNE OMVEI<br />
1.2 Hva må avklares på forhånd?<br />
Skal man satse på kultur- <strong>og</strong> opplevelsesbasert<br />
by- <strong>og</strong> stedsutvikling, er følgende punkter<br />
viktig å ha klart for seg:<br />
• Hvorfor vil man satse på kultur <strong>og</strong> kreative<br />
næringer?<br />
• Hva har stedet av kvaliteter <strong>og</strong> særtrekk å<br />
spille på?<br />
Hvilke nye tiltak er det aktuelt å satse på?<br />
Hvem er målgrupper for satsingene?<br />
• Hvordan kan man få planene inn i forpliktende<br />
former (strategier)?<br />
• Hvem er sentrale aktører <strong>og</strong> samarbeidspartnere<br />
i realisering av planene?<br />
• Hva kreves av ressurser (sosial, kulturell <strong>og</strong><br />
økonomisk kapital) for å realisere målene?<br />
•<br />
Er markedet stort nok for det man ønsker å<br />
satse på?<br />
Gode ideer <strong>og</strong> inspirasjon kan hentes både fra<br />
Norge <strong>og</strong> fra utlandet. 2 ) Det viktigste er<br />
at man tar utgangspunkt i, <strong>og</strong> bygger videre på,<br />
egne særtrekk, kvaliteter <strong>og</strong> historie. For å<br />
lykkes må politikere, administrasjon, investorer,<br />
nærings- <strong>og</strong> kulturlivet spille på lag. Det må<br />
<strong>og</strong>så være full klarhet når det gjelder de ulike<br />
aktørenes ansvar <strong>og</strong> plikter.<br />
God kulturby<br />
“Kreative miljøer i bred forstand omfatter<br />
kulturen fra så vel gatenivå, musikkscenen <strong>og</strong><br />
undergrunnsteatret som den store operaen<br />
eller ballettscenen”<br />
Richard Florida<br />
I byplanleggingen må det tas utgangspunkt i<br />
hva som kan være en “god kulturby” for ulike<br />
kategorier av befolkningen. Vi må tenke på<br />
dem som allerede bor i byen, så vel som på<br />
potensielle innflyttere, turister <strong>og</strong> andre<br />
tilreisende. Det betyr blant annet at det bør gis<br />
plass til spontane <strong>og</strong> uorganiserte kulturuttrykk,<br />
det “uryddige mangfoldet” som ofte<br />
barn <strong>og</strong> ungdom står for. Det er viktig at<br />
sentrale byområder sikres som fellesskapets<br />
offentlige rom <strong>og</strong> ikke privatiseres,<br />
kommersialiseres <strong>og</strong> forbeholdes de få.<br />
1.3 Eksempler på kulturplanlegging<br />
Betegnelsen “kulturintensive soner” betyr at<br />
enkelte områder defineres spesielt som<br />
områder for kultur. Retningslinjene for disse<br />
sonene skal bidra til fleksibilitet <strong>og</strong> åpenhet i<br />
utbyggingsprosesser som kan strekke seg over<br />
flere år. 3 ) Hensikten er å sikre et minimum av<br />
kulturaktiviteter i bestemte områder, f.eks. ved<br />
at en viss andel av arealer skal forbeholdes<br />
kulturformål. Områder med kunst- <strong>og</strong> kulturmiljøer<br />
tiltrekker seg gjerne andre kulturaktører,<br />
noe som kan gi synergieffekter i form<br />
av økt samarbeid <strong>og</strong> utveksling av tjenester.<br />
LPO<br />
VIA NOVA / PBE<br />
2<br />
) Europeiske <strong>byer</strong> som har valgt kultur som regenereringsstrategi har gjerne et større befolkningsgrunnlag å satse på,<br />
både når det gjelder lokalbefolkning <strong>og</strong> tilreisende, enn det <strong>norske</strong> <strong>byer</strong> <strong>og</strong> steder har. Å direkte omsette strategier fra <strong>byer</strong><br />
som Bilbao, Glasgow eller Barcelona til <strong>norske</strong> forhold bør man derfor være forsiktig med.<br />
3<br />
) Bærekraft i Bjørvika – Kulturoppfølgingspr<strong>og</strong>ram (23.09.02). Se ellers Bjørvika Informasjonssenter:<br />
www.bjorvika-info-no.
1. KULTUR OG KREATIVE NÆRINGER SOM<br />
SATSINGSFELT I BY- OG STEDSUTVIKLING<br />
7<br />
I Helsingfors har man etablert Arabiastranden<br />
som er et boligområde nært tilknyttet<br />
kunstindustrielle miljøer i gamle<br />
industrilokaler Art and Designcity, som blant<br />
annet skal romme en kunstindustriell høyskole<br />
<strong>og</strong> Pop- <strong>og</strong> Jazz-konservatorium, i tillegg til<br />
en rekke kunstindustrielle bedrifter.<br />
Bydelen Ørestad i København blir omtalt som<br />
den største byutviklingsoppgaven i<br />
København i nyere tid. Her finner vi en tett<br />
miks av boliger, butikker <strong>og</strong> kreative næringer<br />
som IT <strong>og</strong> TV/radio, annen næringsvirksomhet<br />
– samt universitet. Ulike kulturtiltak er under<br />
planlegging. I det sentrale København har<br />
områder for industriell havnevirksomhet<br />
gjennom flere år blitt omdannet til områder<br />
for bolig, rekreasjon, kultur <strong>og</strong> tjenesteproduksjon.<br />
I det tidligere militære området<br />
Holmen har man skapt et kulturhistorisk<br />
verdifullt bymiljø, hvor de gamle bygningene<br />
har fått nytt liv <strong>og</strong> nå rommer boliger <strong>og</strong><br />
kunstskoler. Den nye operaen befinner seg <strong>og</strong>så<br />
her.<br />
Akerselva er et norsk eksempel på<br />
transformasjon fra industri til kultur <strong>og</strong><br />
kreative næringer. Store arealer langs Akerselva<br />
i Oslo er under stadig omdanning til områder<br />
for kunst, design, utdanning (innenfor<br />
kunstneriske/estetiske fag), næring (spesielt<br />
informasjonsteknol<strong>og</strong>i) <strong>og</strong> boliger. Europeiske<br />
paralleller til det som skjer langs Akerselva<br />
finnes blant annet i Tampere <strong>og</strong> Dublin. 4 )<br />
• Utvikle partnerskap for å støtte kulturaktiviteter<br />
som utdanning, museer <strong>og</strong><br />
gallerier<br />
• Utvikle levende <strong>og</strong> bærekraftige kulturelle<br />
virksomheter<br />
• Utvikle <strong>og</strong> støtte en infrastruktur som ivaretar<br />
kulturaktiviteter <strong>og</strong> kreative næringer<br />
Fremme barne- <strong>og</strong> ungdomskultur<br />
Bevare <strong>og</strong> fortolke Edinburghs kulturarv<br />
• Fremme lokalt, nasjonalt <strong>og</strong> internasjonalt<br />
Edinburghs mangfoldige kulturelle identitet<br />
<strong>og</strong> øke de kulturelle erfaringene gjennom<br />
internasjonale kontakter.<br />
Edinburgh satser i stor grad på den lokale<br />
kulturidentiteten, slik den forstås av Charles<br />
Landry:<br />
“Culture in its humanistic and artistic<br />
dimension connects to the desire of places and<br />
institutions to understand themselves better.<br />
As an empowering, self expressive activity,<br />
providing meaning, purpose and direction,<br />
the arts are vital”<br />
(www.comedia.org.uk)<br />
1.3.1 Kulturstrategi<br />
– eksempel Manchester<br />
Manchester er en av byene som har utarbeidet<br />
en omfattende handlingsplan for å gjøre byen<br />
til regionens “kulturelle hovedstad” – <strong>og</strong><br />
samtidig utviklet indikatorer for arbeidet.<br />
I Edinburgh har byrådet fremmet en rekke<br />
visjonære målsettinger for utviklingen av byens<br />
kulturstrategi:<br />
• Gi Edinburghs innbyggere <strong>og</strong> besøkende<br />
muligheten til å delta i <strong>og</strong> nyte et bredt<br />
spekter av kulturopplevelser<br />
• Stimulere til høyest mulige standard for<br />
kreativitet <strong>og</strong> kvalitet når det gjelder<br />
kulturaktiviteter<br />
4<br />
) For mer informasjon om Akerselva Innovasjonspark, samt relevante nettadresser, se: www.artemisia.no
8<br />
1. KULTUR OG KREATIVE NÆRINGER SOM<br />
SATSINGSFELT I BY- OG STEDSUTVIKLING<br />
Manchesters handlingsplan for å bli regionens “kulturelle hovedstad” 5 )<br />
Innsatser<br />
Nøkkelaktiviteter<br />
Ressurser <strong>og</strong><br />
muligheter<br />
Milepæler<br />
Resultater<br />
(1) Kulturelle<br />
partnerskap<br />
• Rekruttere<br />
medlemmer<br />
• Regionalt samarbeid<br />
• Analysere<br />
turiststrømmer<br />
Kunstadministrativt<br />
forum<br />
Et nytt rammeverk for<br />
Englands museer<br />
Lokalt strategisk<br />
partnerskap<br />
Rapport om<br />
utviklingsprioriteringer<br />
2002/3<br />
Kvalitet <strong>og</strong> mangfold i<br />
kulturprodukter <strong>og</strong><br />
service<br />
(2) Merkevarebygging<br />
• Fremme<br />
Manchesters status<br />
<strong>og</strong> kultur for<br />
regjering <strong>og</strong> agenter<br />
• Benchmark ift.<br />
andre suksessfulle<br />
kulturdestinasjoner<br />
Økonomiske<br />
utviklingssoner<br />
’English Heritage’<br />
Partnerskaper<br />
Økonomiske midler for<br />
investeringer sikret<br />
2002-06<br />
Oxford Raod Corridor<br />
Vibrerende bysentrum<br />
Integrering av historie,<br />
design <strong>og</strong> kulturelle<br />
aktiviteter<br />
Trygge <strong>og</strong> tilgjengelige<br />
parker <strong>og</strong> torg<br />
(3) Kreativ læring<br />
• Konsolidere<br />
Capeprosjektet i<br />
skolene<br />
• Utvikle en<br />
kunstlæringsfestival<br />
• Utvikle bibliotekenes<br />
rolle<br />
Kreative partnerskap<br />
& nasjonale<br />
forsøksordninger<br />
Etablere et nærmiljøfornyelsesfond<br />
25 skolepartnerskaper<br />
senest 2004<br />
Manchesters CAPEkontor<br />
etablert 2002<br />
5 skoler med<br />
spesialistkulturstatus<br />
(sport, kunst,<br />
entreprenørskap)<br />
Økt deltakelse<br />
gjennom større<br />
involvering<br />
Sport <strong>og</strong> kunst som<br />
strategisk part i<br />
planen for<br />
forbedringer av<br />
skolene<br />
(4) Kapasitet<br />
soppbygging<br />
• Partnerskap med<br />
den kommersielle<br />
sektor, idretten m.v.<br />
• Støtte til etniske<br />
frivillige grupper<br />
• Støtte unge <strong>og</strong><br />
nærmiljøers<br />
involvering i kulturbegivenheter<br />
Små støttepr<strong>og</strong>rammer<br />
Regionale kunstlotteri<br />
Frivillige sektor<br />
’Spirit of friendship<br />
Festival’ 2002<br />
Forsøk med lokalradio<br />
2002/3<br />
Sportsmulighetene<br />
forbedres over hele<br />
byen<br />
Høyere lokal<br />
deltakelse i<br />
kulturaktiviteter<br />
(5) Næringsutvikling<br />
• Infrastruktur for<br />
næringsliv rettet mot<br />
kultursektoren<br />
• Inkubasjonsinitiativer<br />
f.eks. støtte i<br />
forbindelse med<br />
ansettelser<br />
• Utvikle fasiliteter for<br />
film <strong>og</strong> TV-næring <strong>og</strong><br />
sportsindustrien<br />
NWDA ’Økonomisk<br />
vekststrategi’<br />
Inkubasjonsstudie<br />
2002<br />
Forbedre<br />
næringslivets<br />
muligheter <strong>og</strong><br />
økonomisk vekst<br />
(6) Handel <strong>og</strong><br />
investering<br />
• Utvikle medieservice<br />
• Skape database med<br />
kreative firmaer<br />
• Koordinere<br />
Manchesters turiststrategi<br />
NWDA ’Økonomisk<br />
vekstsenterstrategi’<br />
Økonomisk<br />
utviklingssone 2002<br />
Oxford Road Corridor<br />
Manual for service<br />
2003/4<br />
Forbedre den<br />
regionale økonomi:<br />
turisme, næring <strong>og</strong><br />
forretningsvirksomheters<br />
relokalisering<br />
(7) Arbeid<br />
• Utvikle ’coaching’ <strong>og</strong><br />
frivillighetspr<strong>og</strong>ram<br />
mer<br />
• Samarbeid mellom<br />
utdanning <strong>og</strong> næring<br />
• Forbinde lokale<br />
jobbinitiativer med<br />
kultur industrien<br />
ERDF: Priority 2<br />
Greater Machester<br />
Learning and Skills<br />
Strategy<br />
Utstilling <strong>og</strong> events i<br />
forbindelse med ’2002<br />
Skills Festival’<br />
Commonwealt Games<br />
Øke oppmerksomheten<br />
om jobbmuligheter<br />
Øke antallet av lokale<br />
kreative næringer<br />
Manchesters kulturhandlingsplan er mer omfattende enn vist her. Likevel får vi et klart bilde av hvilke innsatsområder<br />
det bør arbeides med – <strong>og</strong> <strong>og</strong>så hvordan kreative løsninger kan vokse fram.<br />
5<br />
) Dette er kun et utdrag av handlingsplanen. Den finnes i sin helhet på www.manchester.gov.uk/regen/strategy
1. KULTUR OG KREATIVE NÆRINGER SOM<br />
SATSINGSFELT I BY- OG STEDSUTVIKLING<br />
9<br />
“Suksesshistorier er i bred forstand knyttet til<br />
kreative sentre. Disse karakteriseres ved de tre<br />
T´er: Teknol<strong>og</strong>i, Talent <strong>og</strong> Toleranse”. 6 )<br />
Richard Florida<br />
“Det er ingen enkel fasit<br />
eller nøkkel til suksess i<br />
kultur- <strong>og</strong> opplevelsesbasert<br />
by- eller stedsutvikling, men noen faktorer er<br />
definert som suksesskriterier.” 7 )<br />
Charles Landry<br />
1. 4 Kriterier for å lykkes<br />
Visjonære enkeltindivider<br />
Ofte er det lokale visjonære enkeltindivider<br />
som er i stand til å initiere <strong>og</strong> drive fram<br />
prosjekter <strong>og</strong> prosesser.<br />
Politisk vilje <strong>og</strong> lederskap<br />
Uten politisk vilje <strong>og</strong> solid lederskap er det<br />
neppe mulig å etablere en kulturplanlegging<br />
som det i mange tilfeller vil ta 10-15 år å gjennomføre.<br />
Lederskapet må være visjonært, åpent<br />
<strong>og</strong> kreativt, <strong>og</strong> må ha evne <strong>og</strong> vilje til å ta risiko<br />
for å oppnå resultater.<br />
God tilgang til bygninger <strong>og</strong> arealer<br />
Det må finnes bygninger <strong>og</strong> arealer som kan<br />
brukes til kulturformål. Det må <strong>og</strong>så finnes<br />
boligarealer, økonomisk rimelige <strong>og</strong><br />
arkitektonisk attraktive kontorlokaler,<br />
kulturelle møtesteder <strong>og</strong> områder for realisering<br />
av gode ideer.<br />
Risikovilje<br />
I mange tilfeller mangler det politisk vilje til<br />
langsiktig kulturplanlegging. Landry understreker<br />
at omstillingen tar tid – lang tid – <strong>og</strong> at<br />
det kreves både visjoner, valg <strong>og</strong> risikovilje for å<br />
oppnå resultater.<br />
Ifølge Landry er det svært mange “felter” som i<br />
prinsippet har potensial for en kulturstrategi.<br />
Disse omfatter:<br />
• Kunst, lokalt håndverk, bygningsarv <strong>og</strong><br />
kulturhistorie<br />
Landskap, top<strong>og</strong>rafi <strong>og</strong> landemerker<br />
Offentlige roms arkitektur <strong>og</strong> lyssetting<br />
Produksjon, service <strong>og</strong> handel<br />
• Sport <strong>og</strong> fritidsaktiviteter, festivaler <strong>og</strong><br />
konserter<br />
•<br />
Nye kulturindustrier <strong>og</strong> kreative næringer.<br />
Sosialt <strong>og</strong> kulturelt mangfold<br />
<strong>Kulturplanlegging</strong>en må bygge på <strong>og</strong> styrke<br />
byens <strong>og</strong> stedets sosiale <strong>og</strong> kulturelle mangfold.<br />
Dynamisk organisasjonskultur gjennom nettverk<br />
Lokale nettverk mellom politikere, kulturorganisasjoner<br />
<strong>og</strong> privatkapital er avgjørende<br />
for varig suksess. Man må arbeide mot et felles<br />
mål, <strong>og</strong> det må utvikles incentiver for å nå disse<br />
målene. Et nettverk er <strong>og</strong>så mer fleksibelt enn<br />
kommunens tradisjonelle sektoroppbygging.<br />
JAN HAUGE<br />
6<br />
) Richard Florida “The Creative Class”<br />
7<br />
) www.comedia.org.uk
2. METODER FOR KARTLEGGING AV STEDETS<br />
MULIGHETER<br />
11<br />
2.1 SWOT-analyse<br />
Det finnes ulike metoder for å kartlegge steders<br />
kvaliteter <strong>og</strong> muligheter. Den såkalte SWOTanalysen<br />
kartlegger stedets styrke (Strength),<br />
svakheter (Weaknesses), muligheter<br />
(Opportunities) <strong>og</strong> trusler (Threats). SWOTanalyse<br />
har blant annet vært brukt ved<br />
utviklingen av Akerselva Innovasjonspark.<br />
2.2 Scenarier<br />
Scenarier er mulige, alternative fremtidsbilder<br />
eller fortellinger om hvordan stedet kan<br />
komme til å arte seg. I gode scenarioprosesser<br />
sorterer man ut framtidsbilder som ikke er<br />
sannsynlige eller mulige, samtidig som man<br />
identifiserer drivkrefter <strong>og</strong> trender som kan<br />
betraktes som uavvendelige. (Se Osmundsen<br />
1999: www2.tekblad.no).<br />
2.3<br />
Mulige scenarier for steder <strong>og</strong> <strong>byer</strong> kan være:<br />
Utdannings- <strong>og</strong> forskningsbyen<br />
Kultur- <strong>og</strong> fritidsbyen<br />
Handels- <strong>og</strong> konsumbyen<br />
Den kreative næringsbyen<br />
Den gode by å bo i<br />
• Byen som reisemål<br />
Fysiske stedsanalyser<br />
Fysiske stedsanalyser dreier seg i hovedsak om<br />
beskrivelser <strong>og</strong> registreringer av fysiske<br />
strukturer, gateløp, top<strong>og</strong>rafi, karakteristiske<br />
trekk, estetikk, byggeskikk <strong>og</strong> bygningshistorie.<br />
Slike analyser finnes allerede for en rekke <strong>norske</strong><br />
<strong>byer</strong> <strong>og</strong> <strong>tettsteder</strong>. 8 ) Miljøverndepartementet har<br />
utarbeidet et veiledningshefte i stedsanalyse som<br />
skal kunne tilpasses ulike situasjoner, <strong>og</strong> hvor<br />
formålet er å gi inspirasjon <strong>og</strong> veiledning. 9 ) Hva<br />
som anses som gode løsninger i stedsutvikling er<br />
vanligvis basert på vurderinger fra fagfolk, gjerne<br />
arkitekter. 10 )<br />
2.4 Sosiokulturelle stedsanalyser<br />
Sosiokulturelle stedsanalyser går blant annet ut<br />
på å kartlegge sosiale <strong>og</strong> kulturelle prosesser<br />
som bidrar til å forme steder <strong>og</strong> stedsoppfatninger<br />
– <strong>og</strong> kan supplere fysiske stedsanalyser.<br />
Ofte ønsker man å avdekke hvordan<br />
ulike deler av befolkningen bruker <strong>og</strong> opplever<br />
steder, <strong>og</strong> hvordan oppfatningene påvirkes av<br />
interesser <strong>og</strong> synsvinkler (Røe, Eidheim,<br />
Schmidt 2002). 11 )<br />
DEN GYLNE OMVEI<br />
DEN GYLNE OMVEI<br />
8<br />
) Arge,1996: Evaluering av Miljøverndepartementets arbeid med stedsforming 1991-95. Oslo: Civitas. Se <strong>og</strong>så Tennøy<br />
<strong>og</strong> Saglie: Stedsanalyser i planlegging. Prosjektrapport 2000:19, Oslo, NIBR. I denne rapporten undersøkes bruken av<br />
stedsanalyser i planlegging i et utvalg <strong>norske</strong> kommuner.<br />
9<br />
) Se bl.a.: <strong>Veileder</strong> i stedsanalyse, Miljøverndepartementet, 1993.<br />
10<br />
) Se ellers www.ra.no/tettsted/aktuelt/ for flere referanser om stedsanalyser.<br />
11<br />
) Tilfanget av sosiokulturelle stedsanalyser fra <strong>norske</strong> <strong>byer</strong> <strong>og</strong> <strong>tettsteder</strong> er foreløpig begrenset, sammenliknet med<br />
DEN GYLNE OMVEI<br />
fysiske stedsanalyser. Av de få studiene som finnes vil vi vise til Røe, Eidheim <strong>og</strong> Schmidt “Sandvika i støpeskjeen. En<br />
sosiokulturell studie av stedsutvikling (NIBR-rapport 2002:14)”, <strong>og</strong> “Stedsutvikling som sosiokulturell prosess.<br />
Evalueringsrapportering fra arbeidet med sentrumsutvikling i Eidsk<strong>og</strong> (Vestby 2004)”. Notatet ligger elektronisk<br />
tilgjengelig på NIBRs hjemmeside, under publikasjoner (www.nibr.no).
12<br />
2. METODER FOR KARTLEGGING AV STEDETS<br />
MULIGHETER<br />
2.5 Workshops m.m<br />
Workshops egner seg godt til framskaffe ideer om<br />
et steds utvikling. Til forskjell fra åpne folkemøter<br />
arrangeres gjerne workshops for et mer avgrenset<br />
publikum, som på ulike måter er interessenter i<br />
byutviklingen. Dette kan f.eks. være utbyggere,<br />
investorer, næringsliv, lokalpolitiske aktører,<br />
representanter for organisasjoner, kulturlivet <strong>og</strong><br />
eksperter på temaet. Metoden kan, når den<br />
fungerer optimalt, gi sentrale byutviklingsaktører<br />
et viktig erfaringsmateriale. Den har blant annet<br />
vært benyttet i Bjørvika, Narvik <strong>og</strong> Odda i<br />
forbindelse med endringsprosesser som disse står<br />
overfor.<br />
2.5.1 Charrette<br />
Dette er en variant av workshops som blant<br />
annet har vært benyttet i Oslo i forbindelse<br />
med utbygging av T-baneområdet på<br />
Majorstuen <strong>og</strong> utviklingen i Fjordbyen i Oslo.<br />
Over flere dager var byplanleggere, utbyggere,<br />
arkitekter <strong>og</strong> interesserte lekfolk samlet for å<br />
komme fram til et anbefalt forslag om områdets<br />
framtidige utforming. Charrette har et sterkere<br />
preg av ekspertmetode enn workshops, noe<br />
som innebærer at ekspertvurderinger kan<br />
komme til å dominere lekfolks vurderinger.<br />
AHO<br />
AHO
2. METODER FOR KARTLEGGING AV STEDETS<br />
MULIGHETER<br />
13<br />
VIA NOVA / PBE<br />
VIA NOVA / PBE
3. PARTNERSKAP I BY- OG<br />
STEDSUTVIKLINGEN<br />
15<br />
Større byutviklingstiltak gjennomføres i<br />
økende grad i form av spleiselag – eller<br />
partnerskap – mellom offentlige myndigheter,<br />
nærings- <strong>og</strong> kulturliv <strong>og</strong> det sivile samfunnet,<br />
ofte representert ved lag <strong>og</strong> foreninger. Dette<br />
gjør det mulig å realisere tiltak som ellers ikke<br />
ville sett dagens lys. I kulturplanlegging er det<br />
viktig å skape samarbeid mellom aktører som<br />
ellers kanskje ville sittet på “hver sin tue”, slik<br />
kultur <strong>og</strong> næringsliv tradisjonelt har gjort.<br />
Å styre byutviklingen “ovenfra” er vanskelig i<br />
komplekse samfunn, <strong>og</strong> gode løsninger krever<br />
stadig oftere forpliktende samarbeid mellom<br />
aktørene. Partnerskapet peker seg her ut som<br />
en svært velegnet samarbeidsform.<br />
Et hovedpoeng er at partnerskapsformen<br />
overskrider det gamle mønsteret med strengt<br />
skille mellom privat <strong>og</strong> offentlig sektor. I stedet<br />
skapes det nye arenaer for samhandling som<br />
preges av dial<strong>og</strong> <strong>og</strong> tillit mellom selvstendige<br />
parter. 12 ) Samarbeidet antas dessuten å stimulere<br />
til nytenkning <strong>og</strong> kreativitet, noe som gir økt<br />
beredskap for forandring. Med en deling av<br />
ansvar <strong>og</strong> risiko, blir det <strong>og</strong>så mulig å ta større løft<br />
i fellesskap.<br />
3.1 Eksempler på samarbeid<br />
Det finnes etter hvert et stort tilfang av<br />
internasjonale <strong>og</strong> <strong>norske</strong> eksempler på kultursatsinger<br />
som springer ut av samarbeid mellom<br />
offentlige myndigheter <strong>og</strong> private aktører.<br />
I Stavanger er kultur blitt et hovedelement i all<br />
tenkning om videreutvikling av byen. Det er<br />
f.eks. utarbeidet egne estetiske kriterier for<br />
utformingen av byens offentlige rom. For å skape<br />
en best mulig kulturell infrastruktur, satses det på<br />
et nært samarbeid mellom kommunen (<strong>og</strong><br />
mellom etatsnivåer i kommunen), private<br />
institusjoner, kulturmiljøer <strong>og</strong> andre kommuner<br />
i regionen. 13 )<br />
I Møllebyen i Moss har partnerskap mellom<br />
kommune, grunneier (Møllefossene Eiendom)<br />
<strong>og</strong> lokalt engasjerte ildsjeler resultert i et<br />
veritabelt løft. Møllebyen er restaurert <strong>og</strong><br />
inneholder nå bibliotek, museum, kino, kafé,<br />
utdannings- <strong>og</strong> kunnskapssenter (primært for<br />
industriell design), reklamebyrå <strong>og</strong><br />
designmiljøer. Eieren av området avsto<br />
tomtegrunn mot at kommunen bekostet<br />
brolegging <strong>og</strong> gatebelysning. En kapitalsterk<br />
eier med kulturelle visjoner <strong>og</strong> langsiktige<br />
perspektiver, koblet med lokalt engasjement,<br />
synes altså å være et gunstig utgangspunkt for å<br />
oppnå konkrete resultater.<br />
Eksempler på “kreative allianser” mellom<br />
offentlige <strong>og</strong> private aktører har <strong>og</strong>så resultert i<br />
prosjekter som TOU Scene i Stavanger,<br />
Fabrikkene langs elven i Fredrikstad, samt<br />
Verftet USF i Bergen.<br />
JIRI HAVRAN<br />
12<br />
) Arbo, Peter: Partnerskap – den nye universalløsningen? I Plan nr. 6/2002. Se mer om partnerskap som samarbeidsform i<br />
STEN NILSEN<br />
publikasjonen “Kulturbasert by- <strong>og</strong> stedsutvikling – hvorfor <strong>og</strong> hvordan?”<br />
13<br />
) (Kulturliv 03/2003:54)Kulturliv viser til juryens begrunnelse for å tildele Stavanger kommune prisen som Årets<br />
kulturkommune 2003.
16<br />
3. PARTNERSKAP I BY- OG<br />
STEDSUTVIKLINGEN<br />
© STIG TRONVOLD / NN / SAMFOTO<br />
CAMERA PRESS / JAMES VEYSEY / SCANPIX RENDERING BY SNØHETTA AS<br />
RENDERING BY SNØHETTA AS RENDERING BY SNØHETTA AS
3. PARTNERSKAP I BY- OG<br />
STEDSUTVIKLINGEN<br />
17<br />
Det mest omfattende <strong>norske</strong> eksemplet på<br />
byutvikling med kultur som sentralt element er<br />
trolig Bjørvikaprosjektet. “Bjørvika kultur <strong>og</strong><br />
næring” ble etablert for å sikre både kultur- <strong>og</strong><br />
næringinteresser. Hensikten var å utvikle<br />
kreative allianser mellom <strong>og</strong> skape modeller<br />
for fremtidsrettet samarbeid som ville utvikle<br />
området. 14 ) Man mente imidlertid at det var<br />
behov for kulturtilbud <strong>og</strong> aktiviteter i området<br />
i anleggsperioden fordi:<br />
• kulturtilbud kan bidra til å starte en positiv<br />
økonomisk prosess<br />
•<br />
kulturaktiviteter kan skape positivt<br />
omdømme hos ulike brukergrupper.<br />
Utenfor Norge er partnerskap mellom<br />
overnasjonale (EU), nasjonale, regionale <strong>og</strong><br />
lokale myndigheter, samt næringsliv <strong>og</strong><br />
lokalbefolkning en modell som har bidratt til å<br />
realisere kulturprosjekter i <strong>byer</strong> som<br />
Birmingham, Glasgow, Barcelona <strong>og</strong> Dublin.<br />
© TORE WUTTUDAL / NN / SAMFOTO<br />
IMPERIAL WAR MUSEUM OF THE NORTH, MANCHESTER<br />
CAMERA PRESS / JAMES VEYSEY / SCANPIX<br />
14<br />
) For en mer detaljert gjennomgang <strong>og</strong> analyse av Bjørvika Kultur <strong>og</strong> Næring, henvises til et notat av Anne-Britt Gran <strong>og</strong><br />
Anne Beate Hovind,“Bjørvika Kultur <strong>og</strong> Næring – et kreativt samarbeid om byutvikling”. 2003.
4. SAMARBEID OG SAMSPILL MELLOM<br />
KULTUR OG NÆRINGSLIV<br />
19<br />
4.1 Hvorfor samarbeide?<br />
• Kulturlivet kan få nye finansieringskilder <strong>og</strong><br />
allianser som styrker grunnlaget for å<br />
realisere prosjekter<br />
• Kulturlivet kan få tilgang til nye arenaer for<br />
formidling <strong>og</strong> markedsføring samt til<br />
profesjonell kompetanse i forvaltning <strong>og</strong><br />
forrentning av kulturens kommersielle verdi<br />
• Næringslivet kan tilføres kompetanse <strong>og</strong><br />
inspirasjon i produktutviklingen, noe som<br />
kan gi tilgang til større markeder<br />
• Bedrifter som tilbyr miljøer med høy<br />
livskvalitet, hvor et bredt kulturtilbud<br />
inngår, vil styrkes i konkurransen om<br />
arbeidskraft<br />
• Næringslivet kan få tilgang til nye<br />
finansieringskilder <strong>og</strong> nye arenaer for<br />
formidling <strong>og</strong> markedsføring<br />
• Kulturlivet kan få tilgang til lokaler hvor nye<br />
arenaer kan etableres, f. eks. tidligere<br />
industribygg<br />
• Kultur kan være en kilde til kreativitet <strong>og</strong><br />
inspirasjon for næringslivet, <strong>og</strong> kulturlivet<br />
kan søke inspirasjon i næringslivets<br />
kompetanse <strong>og</strong> kunnskaper<br />
• Næringslivet har mye kreativitet <strong>og</strong><br />
kompetanse som kulturlivet kan utnytte.<br />
4.3 Hindringer for samarbeid<br />
Aktørene snakker forskjellig språk<br />
Aktørene er for kontroversielle<br />
Aktørene mangler visjoner<br />
•<br />
Aktørene vet ikke nok om hverandre<br />
Aktørene har ikke identifisert felles mål <strong>og</strong><br />
interesse.<br />
4.4 Verdien av et kreativt omland<br />
Mye tyder på at steder preget av kulturelle<br />
aktiviteter tiltrekker bedrifter med krav til høyt<br />
utdannings- <strong>og</strong> kompetansenivå, hvor kultur<br />
oppfattes som en viktig kilde til kreativitet,<br />
innovasjon <strong>og</strong> utdanning. Byområder som<br />
virker tiltrekkende ut fra historiske, kulturelle <strong>og</strong><br />
andre miljømessige faktorer vil ha større<br />
muligheter til å bli valgt som lokalisering for<br />
fremtidsrettede virksomheter. Slike områder kan<br />
utvikle seg til vitale profesjonelle sentra,<br />
møtesteder for forretningsreisende, arenaer for<br />
messer, konferanser, utstillinger <strong>og</strong> andre<br />
arrangementer. 15 )<br />
4.2 Forutsetninger for samarbeid<br />
Tillit mellom partene<br />
Aksept for kritikk<br />
Gjensidig åpenhet<br />
Tidlige avklaringer<br />
•<br />
Ansvarlighet mellom partene<br />
Felles forståelseshorisont<br />
Langsiktige rammevilkår<br />
Kommunen må være med på laget<br />
Deltakerne må ha noe å vinne på<br />
samarbeidet.<br />
ARKITEKTHØGSKOLEN I OSLO<br />
© SVEIN GRØNVOLD / NN / SAMFOTO<br />
STATSBYGG<br />
15<br />
) Haukeland, Jan Vidar, 2001. Turisme <strong>og</strong> byenes kultur, I. Viken, Arvid 2001. Turisme, Tradisjoner <strong>og</strong> trender. Oslo.<br />
Gyldendal.
20<br />
4. SAMARBEID OG SAMSPILL MELLOM<br />
KULTUR OG NÆRINGSLIV<br />
4.5 Økonomisering av kulturen <strong>og</strong><br />
kulturalisering av økonomien<br />
Ofte er det ingen klare grenser mellom<br />
kulturliv <strong>og</strong> næringsliv. Dette gjelder f. eks. når<br />
det er snakk om kreative næringer <strong>og</strong> den<br />
såkalte opplevelsesindustrien. Når disse to<br />
verdener møtes, kan det skapes en synergi som<br />
er interessant så vel fra et næringmessig som et<br />
kulturpolitisk synspunkt.<br />
I følge Østlandsforskning har kultur som<br />
næring bl.a. disse karaktertrekkene:<br />
Høy vekst i forhold til andre næringer<br />
• Blanding av mange små-foretak <strong>og</strong> noen<br />
store<br />
Ge<strong>og</strong>rafisk samlokalisering, ofte i urbane strøk<br />
Miljøvennlig<br />
• Stedbundne<br />
Genererer positive eksterne virkninger.<br />
4.6 Kultur- <strong>og</strong> opplevelsesindustrien<br />
4.7 Kultur som egen næring<br />
Definisjon av<br />
kulturnæringene:<br />
de næringene som<br />
fremstiller produkter<br />
der de kommunikative<br />
egenskapene er de<br />
primære.<br />
JIRI HAVRAN<br />
Arkitektur<br />
Design<br />
Film/video<br />
Kunst<br />
Litteratur<br />
Scenekunst<br />
Musikk<br />
Mote<br />
Reklame/PRvirksomhet<br />
Media (inkl.<br />
informasjonsteknol<strong>og</strong>i)<br />
Restauranter, kafeer<br />
<strong>og</strong> andre<br />
serveringssteder<br />
Turisme<br />
Opplevelsesbasert<br />
læring/forlystelser/<br />
begivenheter<br />
(inkl. museer,<br />
fornøyelsesparker,<br />
festivaler <strong>og</strong><br />
sportsaktiviteter)<br />
Historiske<br />
steder/attraksjoner<br />
Kultur er i seg selv en næring med betydelig<br />
omsetning. Kulturaktiviteter har økonomiske<br />
ringvirkninger, <strong>og</strong> kultur er en viktig innsatsfaktor<br />
<strong>og</strong> katalysator med ringvirkninger for<br />
annen næringsvirksomhet.<br />
I St.meld.nr. 22 (2004 – 2005) Kultur <strong>og</strong> næring<br />
vises det til at kulturnæringenes andel av den<br />
totale sysselsettingen i Norge er ca. 76.000<br />
personer (2002) <strong>og</strong> av BNP ca. 3,5 %. Dette er to<br />
ganger mer enn jordbruk <strong>og</strong> sk<strong>og</strong>bruk, tre<br />
ganger mer enn fiske, fangst <strong>og</strong> fiskeopprett <strong>og</strong><br />
noe mer enn nærings- <strong>og</strong> nytelsesmiddelindustrien.<br />
Kultur- <strong>og</strong> opplevelsesindustrien 16 ) benyttes<br />
blant annet i markedsføring i bilindustrien.<br />
Når Saab lanserer et nytt bilkonsept anvender<br />
de for eksempel budskapet: “Direkte fra<br />
opplevelsesindustrien i Trollhättan”.<br />
“Kartlegging av kulturnæringen i Norge<br />
– økonomisk betydning, vekst- <strong>og</strong> utviklingspotensial”<br />
er en undersøkelse gjennomført på<br />
oppdrag fra Nærings- <strong>og</strong> handelsdepartementet<br />
av Østlandsforskning, hvor man bl.a.<br />
analyserer kulturnæringens betydning for<br />
norsk økonomi <strong>og</strong> sysselsetting. Fra 2003 til<br />
2004 har antallet kreative næringer økt med<br />
18,9 % (til 31.732 bedrifter), <strong>og</strong> i Oslo er drøye<br />
åtte prosent sysselsatte innenfor dette feltet,<br />
mot snaue fire prosent i landsgjennomsnitt.<br />
Bruttoproduktet i kulturnæringene var 33,6<br />
mrd. kroner i 2001. Dette innebærer en økning<br />
på ca. 8 mrd. kroner siden 1996. Gruppen<br />
utøvende kunst har størst vekst i bruttoproduktet<br />
fra 1,8 mrd. i 1996 til 3,2 mrd.<br />
kroner i 2001. Pr. januar 2004 var det 31.732<br />
bedrifter innenfor kulturnæringene. Dette<br />
utgjør ca. 7,2 % av alle bedriftene i landet.<br />
Kulturnæringenes andel av BNP er identifisert<br />
i en rekke land, <strong>og</strong> i de fleste tilfellene ligger<br />
vekstraten på ca. 5 % i året. Dette er mer enn i<br />
tradisjonelle industrier. Kulturnæringene<br />
regnes derfor for å være en dynamisk sektor<br />
med et betydelig vekst- <strong>og</strong> utviklingspotensial.<br />
16<br />
) Danmark i kultur- <strong>og</strong> opplevelsesindustrien – 5 nye skridt på vejen. Regeringen 2003, <strong>og</strong> Upplevelsesindustrin 2003,<br />
KK Stiftelsen. Evans, Graeme 2001: Cultural Planning. An Urban Renaissance London: Routledge.
4. SAMARBEID OG SAMSPILL MELLOM<br />
KULTUR OG NÆRINGSLIV<br />
21<br />
4.8 Eksempler på kulturens<br />
ringvirkninger<br />
Kulturaktivitet genererer <strong>og</strong>så økonomiske<br />
ringvirkninger i form av økte skatteinntekter,<br />
underleveranser, arbeidsplasser <strong>og</strong> økt generelt<br />
konsum. Anslag for ringvirkninger av kultur <strong>og</strong><br />
kreative næringer er imidlertid forbundet med<br />
usikkerhet. Blant annet er det ikke helt klart<br />
hvordan feltet skal avgrenses i forhold til andre<br />
fenomener som bidrar til økonomisk vekst.<br />
Hvilke kostnader <strong>og</strong> inntekter som tas med i<br />
regnskapet har naturligvis stor betydning når<br />
man skal beregne ringvirkningene.<br />
Kulturminner <strong>og</strong> kulturmiljøer kan <strong>og</strong>så danne<br />
grunnlaget for verdiskapning i næringsliv <strong>og</strong><br />
for utvikling av lokalsamfunn. I St.meld.nr 16<br />
(2004 – 2005) Leve med kulturminner<br />
fremmes en politikk som skal bidra til at<br />
potensialet som ligger i kulturminnene blir tatt<br />
i bruk på en bedre måte enn i dag. Det vises i<br />
stortingsmeldingen til eksempler med store <strong>og</strong><br />
lite kjente økonomiske effekter knyttet til<br />
verdiskapning rundt kulturminner <strong>og</strong> historisk<br />
verdifulle miljøer.<br />
Eksempler fra EU- <strong>og</strong> EØS-landene viser at<br />
kulturhistoriske verdifulle miljøer generer<br />
inntekter til handel <strong>og</strong> tjenesteyting på 335<br />
mrd. euro i året <strong>og</strong> sikrer sysselsetting for mer<br />
enn åtte millioner personer.<br />
For hver krone det offentlige investerer i<br />
vedlikehold <strong>og</strong> rehabilitering kommer ti kroner<br />
tilbake til samfunnet. Stortingsmeldingen viser<br />
at rehabilitering av historiske bygg skaper: 26 %<br />
flere arbeidsplasser enn motorveibygging, <strong>og</strong><br />
16 % flere arbeidsplasser enn bygging av nye<br />
boliger; 10 % høyere avkastning enn en<br />
tilsvarende investering i bygging av motorveier<br />
<strong>og</strong> 14 % høyere enn for bygging av nye boliger.<br />
Dessuten skaper hver jobb knyttet opp mot<br />
kulturminnesektoren 26,7 tilknyttede<br />
arbeidsplasser. For bilindustrien er dette<br />
forholdet 6,3. Sikring <strong>og</strong> formidling av<br />
kulturminner er arbeidsintensiv virksomhet<br />
med stor betydning for lokal sysselsetting.<br />
Kulturminnebransjen er blant de store<br />
vekstbransjene i Europa. 17 )<br />
THOR BRØDRESKIFT<br />
JIRI HAVRAN<br />
JIRI HAVRAN<br />
17<br />
) Kulturbyen Bergen 2003 – 2013. Strategisk plandokument, Bergen kommune.
22<br />
4. SAMARBEID OG SAMSPILL MELLOM<br />
KULTUR OG NÆRINGSLIV<br />
NORSK VASSKRAFT – OG INDUSTRISTADMUSEUM<br />
NORSK VASSKRAFT – OG INDUSTRISTADMUSEUM<br />
“Den Gylne Omvei” i Inderøy kommune<br />
“Den Gylne Omvei” drives av et andelslag <strong>og</strong><br />
består av 16 virksomheter som bl. a. omfatter<br />
keramikkverksted, gårdsysteri, overnatting,<br />
bespisning, severdigheter <strong>og</strong> kirker hvor det<br />
satses på lokale, tradisjonsbaserte produkter av<br />
høy kvalitet. 18 )<br />
En viktig mål var å få reisende som kjører E6<br />
gjennom nabokommunene Verdal <strong>og</strong> Steinkjer<br />
til å kjøre av Europaveien <strong>og</strong> inn i Inderøy<br />
kommune. Rundt halvparten av virksomhetene<br />
har hatt en økning i antall besøkende/<br />
kunder siden de kom med i satsingen.<br />
Sammenhengen synes åpenbar.<br />
Stiklestad nasjonale kultursenter (SNK)<br />
SNK organiserer driften av kulturhuset, Spelet<br />
om Heilag Olav <strong>og</strong> Stiklestad museum. SNK<br />
har fram til nå hatt begrensete ringvirkninger,<br />
men er med sine 35 årsverk en betydelig<br />
arbeidsgiver i kommunen.<br />
Det finnes flere <strong>norske</strong> eksempler på hvordan<br />
begivenheter, bygninger <strong>og</strong> kulturverdier er<br />
godt selvdrevne virksomheter, samtidig som de<br />
skaper betydelige ringvirkninger til andre<br />
næringer. I tillegg bidrar de til et sterkt <strong>og</strong><br />
entusiastisk lokalt engasjement<br />
Internasjonale eksempler<br />
Selv om det er vanskelig å avgrense <strong>og</strong> definere<br />
kultur- <strong>og</strong> opplevelsesøkonomien, tyder<br />
statistikken på at dette feltet omfatter en stadig<br />
større andel av økonomien. Definisjoner <strong>og</strong><br />
kategorisering av kreative næringer varierer<br />
mellom ulike land, <strong>og</strong> de kan derfor ikke uten<br />
videre sammenliknes.<br />
Fiskeværet Kalvåg<br />
I fiskeværet Kalvåg i Bremanger kommune i<br />
S<strong>og</strong>n <strong>og</strong> Fjordane er ny bruk av sjøhus et<br />
satsingsområde innen reiselivet. Dette har gitt<br />
økonomisk grunnlag for istandsetting, vern <strong>og</strong><br />
videreutvikling av bygningsmiljøet <strong>og</strong> tettstedet.<br />
For å sikre bevaringen av stedets<br />
kvaliteter <strong>og</strong> miljøverdier fikk man i 1995<br />
utarbeidet I en estetisk plan. Se<br />
www.<strong>tettsteder</strong>.no<br />
© HELGE SUNDE / SAMFOTO<br />
BÅRD LØKEN / NN / SAMFOTO<br />
© BÅRD LØKEN / NN / SAMFOTO<br />
18<br />
) Kulturarv <strong>og</strong> næringsutvikling – Møllebyen i Moss <strong>og</strong> Levanger – Inderøy – Verdal. ECON Analyse: Rapport 2003-121.
4. SAMARBEID OG SAMSPILL MELLOM<br />
KULTUR OG NÆRINGSLIV<br />
23<br />
I Danmark skapte kultur- <strong>og</strong> opplevelsesøkonomien<br />
i 2001 en verditilvekst på 62<br />
milliarder kroner, ca. 5,3 % av det samlete BNP.<br />
I Storbritannia utgjør området nesten åtte<br />
prosent av BNP. Fra 1997 til 2000 har området<br />
vokst med gjennomsnittlig 10 % i året, mot 2,8<br />
% i året for økonomien generelt.<br />
I Sverige arbeider ca. 400.000 mennesker eller<br />
ca. 10 % av arbeidsstyrken i kultur- <strong>og</strong><br />
opplevelsesindustrien som samlet står for ni<br />
prosent av BNP.<br />
I USA er kultur <strong>og</strong> underholdning landets<br />
største eksportsektor, <strong>og</strong> utgjør 7,8 % av BNP.<br />
I New Zealand vokser de kreative industriene<br />
hurtigere enn resten av økonomien <strong>og</strong> står for<br />
3,1 % av BNP <strong>og</strong> ca. 3,6 % av sysselsettingen.<br />
RICK FOWLER / REUTERS / SCANPIX<br />
MATTIAS NÄÄS / SCANPIX
5. ULIKE SITUASJONER FOR<br />
KULTURPLANLEGGING<br />
25<br />
<strong>Kulturplanlegging</strong> kan i hovedsak knyttes til to<br />
situasjoner: til by-, steds-, <strong>og</strong> landskapsutvikling<br />
på overordnet nivå – <strong>og</strong> til mer<br />
avgrensete områder av <strong>byer</strong> <strong>og</strong> steder, som<br />
f.eks. sentrumsutvikling.<br />
5.1 By- <strong>og</strong> stedsutvikling<br />
By- <strong>og</strong> stedsutvikling forutsetter omfattende <strong>og</strong><br />
integrerte strategier <strong>og</strong> arbeidsformer.<br />
Hensikten er å utvikle fysiske omgivelser, miljø<br />
<strong>og</strong> næringsgrunnlag i byen eller stedet som<br />
helhet. I <strong>byer</strong> som Glasgow, Montpellier,<br />
Dublin, Barcelona <strong>og</strong> Bilbao har kulturplanlegging<br />
vært en grunnleggende forutsetning<br />
for tenkning <strong>og</strong> utvikling. Målet har<br />
vært imageombygging, etablering av nye<br />
arbeidsplasser <strong>og</strong> å gjøre byene mer attraktive<br />
for befolkningen, samt for turister <strong>og</strong> andre<br />
tilreisende.<br />
Glasgow slet med arbeidsledighet <strong>og</strong> preg av å<br />
være utrygg å ferdes i. Byen var heller ikke<br />
ansett som like pen som Edinburgh, men er<br />
blitt kåret til “Storbritannias kuleste by”. Fokus<br />
på kulturplanlegging <strong>og</strong> annen kunnskapsbasert<br />
virksomhet har preget Montpellier siden<br />
slutten av 1970-tallet, <strong>og</strong> den interurbane<br />
konkurransen har vært en viktig drivkraft i<br />
byens satsing.<br />
Stedsutvikling, med vekt på fysisk opprusting,<br />
har <strong>og</strong>så vært et satsingsområde i <strong>norske</strong> <strong>byer</strong><br />
<strong>og</strong> <strong>tettsteder</strong>, om enn i mindre målestokk enn i<br />
de internasjonale eksemplene.<br />
Miljøverndepartementet har gjennom<br />
pr<strong>og</strong>rammet “Miljøvennlige <strong>og</strong> attraktive<br />
<strong>tettsteder</strong>” fullført pilotprosjekter i 16<br />
kommuner <strong>og</strong> fire fylker. 19 )<br />
5.1.1 Revitalisering av sentrumsområder i<br />
Norge<br />
Dette er aktuelt for flere <strong>norske</strong> steder hvor<br />
sentrumsområder er blitt svekket i<br />
konkurransen med nye sentra i periferien. Ett<br />
eksempel er Østfold fylkeskommune som<br />
gjennom sin strategi “Byoffensiv Østfold” har<br />
ønsket å forbedre Østfoldsbyenes profil <strong>og</strong><br />
identitet. Dette har medført opprusting av de<br />
fysiske omgivelsene <strong>og</strong> ulike former for<br />
kulturtiltak. 20 )<br />
I Fredrikstad har man gjennom prosjektet<br />
“Vitalisering av bykjernen” ønsket å få<br />
menneskene tilbake til sentrum. Prosjektet har<br />
fungert som brobygger mellom offentlige<br />
planmyndigheter <strong>og</strong> byens næringsdrivende.<br />
Det ble utviklet en felles forståelse for at<br />
byliv/bykultur <strong>og</strong> estetisk opprustning skulle<br />
være satsingsområder.<br />
I Sarpsborg ble rapporten “Levende bysentrum<br />
– strategier mot 2016” vedtatt i bystyret som<br />
retningsgivende dokument. Grunnlagsmateriale<br />
har blant annet vært Riksantikvarens<br />
hefte “Alle tiders kulturminner” som beskriver<br />
arkitekturhistorien i Sarpsborg. Man ønsket<br />
<strong>og</strong>så å løfte fram de mange kulturtiltakene<br />
samt middelalderbyen Sarpsborg.<br />
I følge sentrumsplanen for Moss, “Moss Byrom<br />
<strong>og</strong> plasser”, skal kunst være et sentralt element i<br />
byrommene. Endringsprosesser kan <strong>og</strong>så være<br />
utslag av mange enkeltindividers valg, som når<br />
bestemte byområder blir gjenstand for “sosial<br />
oppgradering”. Dette er prosesser som det<br />
offentlige kan velge å støtte opp under<br />
gjennom kulturoppfølgingspr<strong>og</strong>rammer.<br />
REUTERS / VINCENT WEST / SCANPIX<br />
STATSBYGG<br />
STATSBYGG<br />
JIRI HAVRAN<br />
19<br />
)Se nettstedet www.<strong>tettsteder</strong>.no for nærmere detaljer om pr<strong>og</strong>rammet <strong>og</strong> flere eksempler på stedsutviklingsprosjekter.<br />
20<br />
)Pr<strong>og</strong>rammet omfatter bykommunene i Østfold (Halden, Sarpsborg, Moss, Fredrikstad, Askim <strong>og</strong> Mysen) <strong>og</strong> er<br />
gjennomført av Telemarksforskning i samarbeid med Møreforskning. Arbeidet ble avsluttet i 2002. Se mer informasjon<br />
om dette <strong>og</strong> andre pr<strong>og</strong>rammer fra Telemarksforskning: www.tmforskbo.no.
6. LOKAL FORANKRING, INVOLVERING OG<br />
“EIERSKAP”<br />
27<br />
I utviklingen av <strong>byer</strong> <strong>og</strong> steder er kollektive<br />
beslutninger svært viktig. Jo tidligere kulturambisjonene<br />
forankres <strong>og</strong> konkretiseres, desto<br />
bedre. Når alle parter har avklart sine ståsteder<br />
<strong>og</strong> interesser vil mulighetene til å lykkes bli<br />
større.<br />
Dersom befolkningen skal føle “eierskap” i<br />
forhold til prosjektene, må <strong>og</strong>så deres visjoner<br />
<strong>og</strong> ideer tas hensyn til.<br />
6.1 Folkemøter <strong>og</strong> campingv<strong>og</strong>n<br />
Befolkningen kan involveres i kulturplanlegging<br />
på mange måter. Folkemøter, gjerne i<br />
nye <strong>og</strong> overraskende former <strong>og</strong> omgivelser, er<br />
ofte en velegnet form, mens byvandringer kan<br />
bidra til å levendegjøre stedets <strong>og</strong> innbyggernes<br />
historie.<br />
Folkemøter har vært benyttet i byene Odda <strong>og</strong><br />
Narvik. Her har man diskutert hvordan<br />
Smelteverkstomta <strong>og</strong> området “Trekanten” på<br />
LKABs område kan utnyttes. På slike møter får<br />
man gjerne fram spennvidden i folks<br />
oppfatning av kultur.<br />
I Narvik benyttet man <strong>og</strong>så av det vi kan kalle<br />
“campingv<strong>og</strong>nmodellen”. Det kommunalt eide<br />
selskapet Narvikgården engasjerte to arkitektstudenter<br />
til å foreslå framtidig bruk av det<br />
aktuelle området. Én gang i uka befant<br />
studentene seg i en campingv<strong>og</strong>n på torget <strong>og</strong><br />
inviterte til meningsutveksling om hvordan<br />
trekantområdet kunne utvikles. En enkel <strong>og</strong><br />
uformell måte å få befolkningen i tale på.<br />
Studentene hadde <strong>og</strong>så en fast spalte i avisa<br />
Fremover, om byutvikling i Narvik generelt, <strong>og</strong><br />
Trekanttomten spesielt. 21 )<br />
6.2 Lokal Agenda 21<br />
En annen medvirkningsmodell er Lokal<br />
Agenda 21, hvor man ønsker å ansvarliggjøre<br />
selve lokalsamfunnet. Her mobiliseres<br />
individer, familier, lokale organisasjoner,<br />
arbeids- <strong>og</strong> næringsliv i utarbeidingen av<br />
lokale handlingsplaner for en bærekraftig<br />
utvikling. 22 )<br />
Både når det gjelder Narvik, Odda <strong>og</strong> andre<br />
steder er den lokale konteksten, det unike <strong>og</strong><br />
det egenartete svært viktig. En realistisk<br />
vurdering av hva som er mulig å få til i denne<br />
byen eller på dette stedet må naturligvis <strong>og</strong>så<br />
foretas.<br />
HÅKON MATRE AASARØD / ERLEND BLAKSTAD HAFFNER<br />
21<br />
) Se vedlegg for mer detaljer om casene Narvik <strong>og</strong> Odda. Se www.fantasticnorway.no om campingv<strong>og</strong>nmodellen<br />
22<br />
) Nenseth,Vibeke, Inger Lise Saglie <strong>og</strong> Odd Arnesen; Lokal bærekraft. Arbeidet med Lokal Agenda 21 i <strong>norske</strong><br />
kommuner, NIBR-rapport 2004;18; Norsk institutt for by- <strong>og</strong> regionforskning.<br />
HÅKON MATRE AASARØD / ERLEND BLAKSTAD HAFFNER<br />
HÅKON MATRE AASARØD / ERLEND BLAKSTAD HAFFNER
7. KULTUROPPFØLGINGSPROGRAM FOR<br />
BEDRE STYRING<br />
29<br />
Et kulturoppfølgingspr<strong>og</strong>ram (KOP) kan være<br />
et politisk styringsredskap <strong>og</strong> et samarbeidsverktøy<br />
for partene som er involvert i kulturplanleggingen.<br />
Her konkretiseres planer,<br />
visjoner, mål <strong>og</strong> plikter i avtaleform. Hensikten<br />
er å forplikte de medvirkende, slik at<br />
ambisjonene kan omsettes i praksis. 23 )<br />
I forbindelse med Bjørvikautbyggingen fikk<br />
<strong>Statsbygg</strong> i samarbeid med planaktørene<br />
utviklet et konsept <strong>og</strong> en metode for å håndtere<br />
de kulturelle elementene i utviklingen av en ny<br />
bydel. Man ønsket <strong>og</strong>så å se på hvordan man<br />
kunne bruke kulturdimensjonen til profilering<br />
<strong>og</strong> merkevarebygging. KOP i Bjørvika er<br />
banebrytende ved at det for første gang i Norge<br />
ble etablert et forpliktende samarbeid mellom<br />
kulturfeltet <strong>og</strong> næringslivet, <strong>og</strong> ved at KOP ble<br />
vedtatt som retningsgivende til reguleringsplanen.<br />
(www.statsbygg.no/prosjekter/bjorvika)<br />
Uansett situasjon, er ideer <strong>og</strong> visjoner viktig i<br />
kartleggingen av muligheter, ressurser <strong>og</strong><br />
kreativt potensial. Åpen <strong>og</strong> grundig debatt før<br />
politiske vedtak tar naturligvis tid, men kan<br />
samtidig føre til at aktørene følere et større<br />
eierskap til planen <strong>og</strong> prosjektet. Å bruke litt<br />
ekstra tid kan derfor være en klok investering.<br />
Folkemøter <strong>og</strong> debatter etter at planen er<br />
politisk vedtatt kan være både utmattende <strong>og</strong><br />
ufruktbart. Valg av metode <strong>og</strong> tidspunkt for et<br />
kulturoppfølgningspr<strong>og</strong>ram er derfor svært<br />
viktig for en forankret gjennomføring.<br />
KOP-Bjørvika kommer i tillegg til en designhåndbok<br />
<strong>og</strong> et miljøoppfølgingspr<strong>og</strong>ram. KOP<br />
gir anbefalinger <strong>og</strong> retningslinjer for hvordan<br />
kultur skal integreres i videre planlegging <strong>og</strong><br />
utbygging, <strong>og</strong> hvilke prosedyrer som skal<br />
følges. KOP skal <strong>og</strong>så være et hjelpemiddel <strong>og</strong><br />
en inspirasjonskilde for alle planleggings- <strong>og</strong><br />
byggeoppgaver i Bjørvika. Erfaringene herfra<br />
kan bidra til å etablere KOP som generell<br />
metode i kulturplanleggingen. Her har fylker<br />
<strong>og</strong> kommuner et verktøy som gjør det<br />
mulig å drive fram en<br />
forpliktende kulturplanleggingsprosess<br />
. 24 )<br />
BÅRD LØKEN / NN / SAMFOTO<br />
23<br />
) Se nærmere i kapittel 8 om hvordan lovverket kan brukes i kulturplanlegging <strong>og</strong> kulturoppfølgingspr<strong>og</strong>ram<br />
24<br />
) Anne-Britt Gran <strong>og</strong> Anne Beate Hovind, notat om Bjørvika Kultur <strong>og</strong> Næring – et kreativt samarbeid om byutvikling.
30<br />
7. KULTUROPPFØLGINGSPROGRAM FOR<br />
BEDRE STYRING<br />
PBE<br />
PBE<br />
7.1 Grunnleggende krav til en<br />
KOP-prosess<br />
Erfaringene fra kulturplanlegging generelt<br />
viser at det må utvikles en felles forståelse av<br />
prosjektets mål, midler – <strong>og</strong> krav som skal<br />
oppfylles. Følgende punkter er viktige:<br />
• Åpenhet. Arbeidsform må være preget av<br />
•<br />
åpenhet <strong>og</strong> vilje til å lytte <strong>og</strong> eksperimentere<br />
Tverrfaglighet. Er nødvendig for å favne<br />
bredden i problemstillingen. Fagfolk innen<br />
arkitektur <strong>og</strong> design, planleggingsfag,<br />
samfunns- <strong>og</strong> humanistiske fag vil være<br />
sentrale bidragsytere<br />
• Kontinuitet. Kulturoppfølging må foregå<br />
gjennom hele plan- <strong>og</strong> prosjekteringsperioden<br />
<strong>og</strong> videreføres i driftsfasen<br />
• Lokale kulturressurser <strong>og</strong><br />
-utrykk må identifiseres <strong>og</strong> aktiviseres i<br />
prosessen.<br />
7.2 Forløpet i en typisk KOP-prosess<br />
Første fase: Visjoner<br />
Her kan det enten fremlegges en visjon eller<br />
plan for et område eller man kan legge opp til<br />
en prosess for visjonsbygging. Sentrale<br />
spørsmål er:<br />
Hva er vår visjon?<br />
•<br />
•<br />
Hvorfor er denne visjonen god for vår by?<br />
Hva er målene? Hvorfor nettopp disse?<br />
Hvilke resultater vil vi oppnå?<br />
Hvilke kulturelle aktiviteter gjør byen<br />
attraktiv for investeringer, turister <strong>og</strong> for<br />
befolkningen? Hva har vi? Hva kan vi skape?<br />
Hvilke målgrupper har vi?<br />
•<br />
Hva trengs for å lykkes, <strong>og</strong> hva er<br />
utfordringene?<br />
AMUND JOHNE<br />
GEHL ARCHITECTS<br />
PBE<br />
PBE
7. KULTUROPPFØLGINGSPROGRAM FOR<br />
BEDRE STYRING<br />
31<br />
Andre fase: Ressurskartlegging<br />
Denne fasen er viktig for å få innblikk i hvilke<br />
kulturelle, næringsmessige, økonomiske <strong>og</strong><br />
andre ressurser som finnes <strong>og</strong> hvilke som må<br />
utvikles. Kartlegge hva vi har av:<br />
Tredje Kulturarenaer, kulturaktiviteter, kunstnere<br />
Investeringsvillighet, offentlig <strong>og</strong> privat<br />
• Kreative næringer/kulturbasert næringsliv,<br />
Lokal deltakelse i kulturaktiviteter<br />
Befolkningsgrunnlag <strong>og</strong> sammensetning<br />
• Regionalt omland/nedslagsfelt for<br />
kulturtilbud<br />
• Institusjonell kapasitet for oppgaven.<br />
innovative miljøer, utdanningsinstitusjoner<br />
fase: Dial<strong>og</strong>, kritikk <strong>og</strong> nytenkning<br />
I denne fasen møter visjonen “folket” gjennom<br />
folkemøter, workshops, mediedebatter o.a. Her<br />
skapes grunnlaget for oppslutning <strong>og</strong> felles<br />
ansvar. Sentrale punkter er:<br />
• Definering av generelle <strong>og</strong> spesifikke faktorer<br />
for suksess<br />
Bestemmelse av tidshorisont <strong>og</strong> milepæler<br />
•<br />
Utarbeidelse av detaljert <strong>og</strong> forpliktende<br />
handlingsplan.<br />
Fjerde fase: Kulturoppfølgingspr<strong>og</strong>ram<br />
De tre første fasene danner grunnlaget for et<br />
pr<strong>og</strong>ram hvor ansvar <strong>og</strong> plikter fordeles<br />
mellom aktørene. Her må man blant annet<br />
fokusere på følgende:<br />
• Definering av områder der politikere <strong>og</strong><br />
administrasjon har ansvar <strong>og</strong> plikter<br />
• Definering av tilsvarende områder for<br />
investorer, næringsliv <strong>og</strong> kulturfeltet<br />
•<br />
Etablering av samarbeidsforum som ivaretar<br />
kulturaktiviteter <strong>og</strong> næringspolitiske<br />
spørsmål i kulturplanleggingen.<br />
PBE<br />
AMUND JOHNE
8. MED LOVEN PÅ LAGET<br />
33<br />
8.1 Plan- <strong>og</strong> bygningsloven<br />
<strong>Kulturplanlegging</strong> <strong>og</strong> kulturoppfølgingspr<strong>og</strong>ram<br />
kan styrkes ved å bli koblet opp mot<br />
redskaper <strong>og</strong> juridiske virkemidler i plan- <strong>og</strong><br />
bygningsloven (PBL). Denne styrkingen kan<br />
skje på ulike måter:<br />
Planprosessene får tydelig politisk forankring<br />
•<br />
Kultur kan synliggjøres som eget felt. Nytten<br />
av felles mobilisering <strong>og</strong> ressursbruk tydeliggjøres<br />
for aktørene<br />
• Planprosessene kan bli gjenstand for<br />
samordning <strong>og</strong> koordinering mellom ulike<br />
offentlige sektorer <strong>og</strong> forvaltningsnivåer<br />
– f.eks. ved budsjettering <strong>og</strong> planlegging<br />
innenfor kultursektor, kulturminnevern <strong>og</strong><br />
fysisk utbygging<br />
• Vedtatte planer gir mulighet for å gjøre<br />
gjennomføring politisk bindende. Dette er<br />
særlig aktuelt ved utforming <strong>og</strong> bruk av nye<br />
bygninger <strong>og</strong> tekniske anlegg samt ved vern<br />
av kulturminner<br />
• Vedtatte planer kan gi mulighet for privatrettslige<br />
avtaler <strong>og</strong> partnerskap mellom<br />
offentlige <strong>og</strong> private aktører.<br />
En suksessfaktor i kulturplanlegging vil ofte<br />
være evne til mobilisering av lokale ressurser<br />
på tvers av offentlige sektorer <strong>og</strong> offentlige <strong>og</strong><br />
private interesser. Private interesser inkluderer<br />
både næringsliv, frivillige organisasjoner <strong>og</strong><br />
befolkningen generelt. <strong>Kulturplanlegging</strong> vil i<br />
større eller mindre grad være avhengig av en<br />
felles oppfatning blant aktørene om hva man<br />
ønsker å oppnå <strong>og</strong> at man står samlet om<br />
målene. De ikke-bindende planformene kan<br />
derfor være gode redskaper for kulturplanleggingen<br />
der ulike aktører skal mobiliseres.<br />
De juridiske virkemidlene i lovverket kan bidra<br />
til å sikre at enkelte elementer blir gjennomført<br />
i praksis. Dette gjelder særlig arealbruk, fysisk<br />
form <strong>og</strong> vern av kulturminner.<br />
Utbyggingsprosjekter blir gjenstand for formell<br />
saksbehandling som gjerne ender opp med<br />
juridisk bindende planer <strong>og</strong> bestemmelser – <strong>og</strong><br />
tillatelser til utbygging. Noen av elementene i et<br />
kulturoppfølgingspr<strong>og</strong>ram kan med hell knyttes<br />
til slike juridisk bindende plandokumenter.<br />
STATSBYGG<br />
8.1.1 Bindende <strong>og</strong> ikke-bindende planformer<br />
Planlovgivningen er bygget opp med samme<br />
hierarkiske struktur <strong>og</strong> med samme intensjoner<br />
om samordnet <strong>og</strong> integrert planlegging<br />
som kulturplanlegging innebærer.<br />
Sektorsamordning er en grunnleggende idé i<br />
PBL. Forslaget til ny lov understreker behovet<br />
for en felles arena der innsats på flere felt eller<br />
sektorer kan ses i sammenheng (NOU 2003:<br />
14). Noen planformer i PBL er rådgivende <strong>og</strong> er<br />
et uttrykk for politisk vilje <strong>og</strong> prioritering av<br />
offentlig ressursbruk – uten at planene er<br />
juridisk bindende for private aktører. Dette<br />
gjelder kommuneplanens alminnelige del <strong>og</strong><br />
ulike tematiske delplaner. Kommuneplanens<br />
arealdel <strong>og</strong> mer detaljerte arealplanformer, som<br />
reguleringsplan <strong>og</strong> bebyggelsesplan, er<br />
imidlertid bindende planformer <strong>og</strong>så for<br />
private parter.<br />
PBE GEHL ARCHITECTS
34<br />
8. MED LOVEN PÅ LAGET<br />
8.2 Samspillet med kulturminneloven<br />
Kulturminner kan være enkeltobjekter,<br />
bygninger eller større områder, såkalte<br />
kulturmiljøer. Både kulturminneloven <strong>og</strong> plan<strong>og</strong><br />
bygningsloven kan være juridiske redskaper<br />
for å ivareta kulturminner. Det er derfor grunn<br />
til å se på samspillet mellom de to lovverkene.<br />
Kulturminneloven er den sterkeste loven idet<br />
den gir mulighet for å legge de strengeste<br />
restriksjonene på vern <strong>og</strong> bruk av fysiske<br />
kulturminner. Plan- <strong>og</strong> bygningsloven har<br />
imidlertid et bredere nedslagfelt ved at de aller<br />
fleste endringer av bygninger <strong>og</strong> anlegg krever<br />
tillatelse etter denne loven.<br />
Vedtak i medhold av kulturminneloven<br />
omtales ofte som det “smale vernet”, mens bruk<br />
av plan- <strong>og</strong> bygningsloven betegnes ofte som<br />
det “brede vernet”. Kommunene er her<br />
gjennom sin vedtaksmyndighet gitt anledning<br />
til å sikre kulturminner <strong>og</strong> kulturmiljøer av<br />
nasjonal så vel som av regional <strong>og</strong> lokal verdi<br />
(Riksantikvarens rapporter nr. 29. 2001: 7).<br />
Et eksempel er Tyssedal kraftverk i Odda<br />
kommune, som ble fredet i 2002. Dette<br />
nasjonalt viktige tekniske kulturminnet danner<br />
en grunnstamme i Oddas satsning på tekniske<br />
kulturminner.<br />
Det vises til St. meld. nr. 16 (2004-2005) Leve<br />
med kulturminner hvor dette tema er viet stor<br />
oppmerksomhet.<br />
8.3 <strong>Kulturplanlegging</strong> i ulike<br />
plansituasjoner<br />
For kulturplanlegging som en del av en bredere<br />
stedsutviklingsprosesser vil den alminnelige<br />
kommuneplanleggingen være en naturlig<br />
arena. “Kommunene skal utføre en løpende<br />
kommuneplanlegging med sikte på å<br />
samordne den fysiske, økonomiske, sosiale,<br />
estetiske <strong>og</strong> kulturelle utvikling innenfor sine<br />
områder” (Jfr. PBL § 20-1).<br />
Det er altså en forutsetning i plan- <strong>og</strong><br />
bygningsloven at den kulturelle utviklingen<br />
skal inngå som en del av kommuneplanleggingen.<br />
I kulturplanlegging er det derfor<br />
snakk om å ta i bruk de muligheter som<br />
allerede finnes i plansystemet.<br />
Kommuneplanen skal utformes som en<br />
langsiktig <strong>og</strong> en kortsiktig del. For<br />
kulturplanlegging vil den langsiktige delen<br />
være egnet til ulike former for visjons- <strong>og</strong><br />
idéutvikling, mens kulturoppfølgingspr<strong>og</strong>rammet<br />
kan kobles til kommunens<br />
handlings- <strong>og</strong> økonomiplan.<br />
Kommuneplan<br />
Illustrasjonen viser hvordan kulturplanlegging kan<br />
inngå som en del av de ordinære offentlige planformene.<br />
Økonomiplan<br />
(Kommuneloven)<br />
eller<br />
handlingsplan<br />
etter PBL<br />
Arealplan<br />
(kommunedelplan,<br />
reg.plan)<br />
Avtaler<br />
om<br />
gjennomføring<br />
med<br />
private<br />
parter<br />
Tematiske<br />
kommunedelplaner
8. MED LOVEN PÅ LAGET<br />
35<br />
8.3.1 By-eksempler<br />
I Odda har nedleggelse av industri bidratt til at<br />
byen har ledige, sentrumsnære arealer <strong>og</strong><br />
bygninger. Det har derfor vært viktig å ta<br />
stilling til hvordan stedet skal utvikle seg<br />
videre. Kommunen utarbeidet en nokså<br />
omfattende kommunedelplan for kultur med<br />
tittelen “Kultur som hjørnestein” (se nærmere<br />
detaljer om kommunedelplanens innhold i<br />
vedlegget).<br />
I Moss er design <strong>og</strong> kunst et bærende element i<br />
kommuneplanen. Arealplanarbeidet er en<br />
integrert del av satsingen, <strong>og</strong> det pekes blant<br />
annet på behovet for estetisk opprustning av<br />
Moss sentrum. Private investorer <strong>og</strong> eiendomsutviklere<br />
har bidratt aktivt til å tiltrekke<br />
aktører <strong>og</strong> interessenter. Kommunal<br />
planlegging har dessuten gitt mulighet for å<br />
koble sammen planleggingen innen ulike<br />
sektorer, f.eks. utdanning <strong>og</strong> oppvekst, teknisk<br />
sektor <strong>og</strong> kultursektor.<br />
8.3.2 Områdeplanlegging<br />
Områdeplanlegging er en mer konkret <strong>og</strong><br />
spesifikk prosess for et avgrenset område. Ofte<br />
vil det være snakk om en kombinert fysisk <strong>og</strong><br />
kulturell utvikling. Et kulturoppfølgingspr<strong>og</strong>ram<br />
beskriver intensjonene <strong>og</strong> fordeler<br />
ulike oppgaver til de enkelte aktørene. På<br />
figuren nedenfor ser vi eksempler på hvordan<br />
ulike virkemidler kan kobles.<br />
8.3.3 Økonomi <strong>og</strong> gjennomføring<br />
Den økonomiske siden av aktiviteter <strong>og</strong> tiltak<br />
må kobles til budsjetteringsprosessene i<br />
kommunen; økonomiplan etter kommuneloven<br />
eller handlingsplan etter plan- <strong>og</strong><br />
bygningsloven. Dermed kan det offentlige<br />
bidraget til utviklingen sikres. Det private<br />
bidraget, enten i form av utbygging eller drift,<br />
må eventuelt sikres gjennom privatrettslige<br />
avtaler mellom kommunen <strong>og</strong> de private<br />
partene.<br />
For å sikre at kulturaktiviteter med svakt<br />
økonomisk grunnlag kan etablere seg, kan det<br />
være aktuelt å sette husleien lavt. Dette kan<br />
man imidlertid ikke regulere etter plan- <strong>og</strong><br />
bygningsloven. I slike tilfeller kan det være<br />
aktuelt å inngå langsiktige, private avtaler.<br />
Tiltak knyttet til fysisk utforming av bygninger<br />
<strong>og</strong> uterom kan styres gjennom planredskapene<br />
kommunedelplan <strong>og</strong> regulerings-/bebyggelsesplan.<br />
Det juridiske redskapet er godt utviklet i<br />
forhold til fysisk utforming <strong>og</strong> bruk av bygninger<br />
<strong>og</strong> arealer. Regulerings-/bebyggelsesplan gir<br />
anledning til å gå lengst i juridisk binding.<br />
Bebyggelsesplanen har de samme juridiske<br />
muligheter som reguleringsplanen.<br />
Reguleringsplanen kan f.eks. inneholde<br />
bestemmelser som skal følges opp i bebyggelsesplanen.<br />
Det er <strong>og</strong>så muligheter for å gi<br />
bestemmelser i reguleringsplan/bebyggelsesplan<br />
om forhold som skal vurderes ved søknad<br />
om byggetillatelse for det aktuelle prosjektet.<br />
Kulturoppfølgingspr<strong>og</strong>ram<br />
Kommunedelplan<br />
arealplan<br />
Økonomiplan<br />
handlingsplan<br />
Estetiske<br />
retningslinjer<br />
Avtale <strong>og</strong> gjennomføring<br />
drifftsselskap osv.
36<br />
8. MED LOVEN PÅ LAGET<br />
GEHL ARCHITECTS<br />
ELLEN HAUG<br />
8.3.4 Estetikk <strong>og</strong> design<br />
I en reguleringsplan kan man fastsette nokså<br />
detaljerte krav til utforming av bygninger.<br />
Kommunedelplanen gir <strong>og</strong>så betydelige<br />
muligheter her. Estetikk <strong>og</strong> design er en<br />
tradisjonell “oppgave” for plan- <strong>og</strong><br />
bygningslovsvirkemidlet. Ved å koble dette til<br />
et kulturoppfølgingspr<strong>og</strong>ram kan man sikre et<br />
områdes attraktivitet <strong>og</strong> særegne kvaliteter. En<br />
mer detaljert beskrivelse av hvordan PBL kan<br />
brukes, finnes i veilederen “Estetikk i plan- <strong>og</strong><br />
byggesaker”, utgitt av Kommunal- <strong>og</strong><br />
arbeidsdepartementet <strong>og</strong> Miljøverndepartementet<br />
(1997).<br />
En KOP kan med fordel koples til en<br />
designhåndbok. Dette vil kunne være et nyttig<br />
supplement til de ytre rammene som kan settes<br />
gjennom estetiske bestemmelser i<br />
reguleringsplanen. En designhåndbok vil<br />
kunne klargjøre kvalitetsmessige <strong>og</strong><br />
arkitektfaglige forhold, mens juridiske<br />
bestemmelser legger grunnlaget for<br />
håndhevelse av vedtak.<br />
8.3.5 Tiltak for innhold <strong>og</strong> aktiviteter i<br />
bygninger<br />
Lokaler for kulturaktiviteter vil ofte stå sentralt<br />
i et kulturoppfølgingspr<strong>og</strong>ram. Det kan være<br />
ønske om spesiell lokalisering av kulturaktiviteter,<br />
men <strong>og</strong>så ønske om spesielle former<br />
for aktiviteter.<br />
I noen tilfeller, bl.a. i Bjørvika, har man vært<br />
opptatt av at slike aktiviteter skal lokaliseres<br />
innenfor til såkalte “kulturintensive soner”. I<br />
plansammenheng kan dette til en viss grad<br />
sikres i en kommunedelplan, men<br />
reguleringsplan <strong>og</strong> bebyggelsesplan gir enda<br />
bedre muligheter. Arealplanene gir mulighet<br />
for nøyaktig å anvise hvor aktiviteter skal finne<br />
sted.<br />
Det er <strong>og</strong>så mulig å gi nærmere kriterier for<br />
lokalisering av ulike utbygginger <strong>og</strong> arealbruk<br />
innenfor området.<br />
I reguleringsplanen er formålene mange, <strong>og</strong><br />
det er mulighet for å gi egne bestemmelser for<br />
å oppfylle formålet. Man kan altså regulere<br />
nokså detaljert til spesifikke kulturformål. Ved<br />
bruken av “allmennyttig formål”, evt. “offentlig<br />
allmennyttig formål”, kan formålet underdeles<br />
til f.eks. bibliotek, galleri, museum,<br />
forsamlingssal, konferanse osv. I tillegg vil<br />
reguleringsbestemmelser sikre hensikten <strong>og</strong><br />
formålet med reguleringen.<br />
ILL.: SJUR MOE FOR STATSBYGG
8. MED LOVEN PÅ LAGET<br />
37<br />
8.3.6 Tiltak for sikring av historiefortelling <strong>og</strong><br />
bevaring av kulturminner<br />
Bevaring av kulturminner kan sikres ved<br />
fredning etter kulturminneloven. Dette er<br />
kulturminnemyndighetenes lovverk, <strong>og</strong><br />
regional kulturminneforvaltning bør derfor<br />
være en aktiv deltaker. Mange steder er det stor<br />
interesse for lokalhistorie.<br />
Organisasjoner <strong>og</strong> enkeltpersoner som kan<br />
formidle denne historien, <strong>og</strong> bidra til å<br />
videreutvikle stedets identitet, bør <strong>og</strong>så trekkes<br />
aktivt med.<br />
Kommunen kan sikre objekter <strong>og</strong> områder<br />
som er viktige i et lokalt, regionalt <strong>og</strong> nasjonalt<br />
perspektiv gjennom plan- <strong>og</strong> bygningsloven. I<br />
kommuneplanens arealdel kan det settes av<br />
områder som skal båndlegges til vern av<br />
kulturminner etter kulturminneloven. Slik<br />
båndlegging gjelder for fire år, <strong>og</strong> et eventuelt<br />
vernevedtak må da ha blitt gjennomført.<br />
JIRI HAVRAN<br />
Reguleringsplanen gir større muligheter<br />
gjennom regulering til spesialområdet<br />
bevaring. Det er mulig å gi detaljerte<br />
bestemmelser om vern av f.eks. bygninger,<br />
mens vern av interiører ikke er mulig etter<br />
plan- <strong>og</strong> bygningsloven. I slike tilfelle må<br />
vernet knyttes til kulturminneloven.<br />
JARO HOLLAN<br />
JARO HOLLAN
9. VEDLEGG: CASEBESKRIVELSER<br />
NARVIK OG ODDA<br />
39<br />
9.1 Narvik – Trekanten<br />
9.1.1. Planhistorien<br />
Idékonkurranse – Narvik kommune. 1992<br />
LKAB la på slutten av 1980-årene ned de store<br />
malmdyngene med transportanlegg midt i<br />
Narvik sentrum (DEMAG), slik at området<br />
(1400 dekar) kunne frigis til andre formål.<br />
Byanalyse <strong>og</strong> kommunedelplan – Narvik<br />
kommune. 1995-97<br />
Byanalysen berørte spesielt arealreservene i<br />
Trekanten. Kommunedelplanen anbefalte at<br />
Trekanten hovedsakelig skulle brukes til<br />
nærings- <strong>og</strong> industriformål.<br />
Havneplan for Narvik – Narvik Havnevesen. 1997<br />
Her het det at Narvik havn skal utvikles til<br />
terminalhavn for kontinental transportvirksomhet,<br />
noe som gir klare føringer for<br />
arealdisponeringen i den havnerelaterte delen<br />
av Trekanten.<br />
Regulering – NSB Eiendom BA. 1998-99<br />
Daværende grunneier, NSB Eiendom BA,<br />
utarbeidet reguleringsplanen som siden har<br />
vært det juridisk gyldige plandokumentet for<br />
Trekanten.<br />
Formingsveileder – Narvik kommune. 1999<br />
I samarbeid mellom grunneier <strong>og</strong> kommune<br />
ble det utarbeidet en veileder for forming av<br />
ulike utbyggingselementer i Trekanten.<br />
Kommunestyret vedtok at veilederen skal være<br />
retningsgivende for utforming av området.<br />
Idékonsept Nye Narvik Havn <strong>og</strong> Trekantområdet<br />
– Narvik Havnevesen. 2001<br />
Inneholder blant annet en vurdering av<br />
hvordan arealbruken i Trekanten best kan<br />
knyttes opp mot et funksjonelt havneanlegg.<br />
Intensjonsavtale mellom LKAB <strong>og</strong> Narvik<br />
kommune for hvordan Trekanten skal utvikles.<br />
2003<br />
Reguleringsplan for Trekanten. 2003. 25 )<br />
Planforslaget følger i hovedsak intensjonene i<br />
kommunedelplanen fra 1997. I tråd med dette<br />
er det ønske om å ha noen publikumsrettete,<br />
“lettere” typer virksomhet i området <strong>og</strong> ikke<br />
styrke de industrielle aktivitetene ytterligere.<br />
Med “lettere” mener man forretninger,<br />
kontorer, boliger <strong>og</strong> ulike allmennyttige<br />
virksomheter.<br />
Folkemøte <strong>og</strong> workshop. 2004.<br />
Planene for Trekanten <strong>og</strong> ideer for områdets<br />
fremtidige bruk <strong>og</strong> utnyttelse ble presentert <strong>og</strong><br />
diskutert på et folkemøte hvor <strong>og</strong>så fagfolk<br />
utenfra deltok – samt i en workshop i januar<br />
2004. Folkemøtet fant sted i “Steinhuset” inne<br />
på LKAB-området som vanligvis er stengt for<br />
allmennheten. Dette bidro trolig til at så mange<br />
møtte fram.<br />
Workshopen hadde bl.a. følgende temaer:<br />
Hvorfor bo i Narvik i 2004 <strong>og</strong> 2020?<br />
Underproblemstillinger var: Hvilke kvaliteter<br />
har Narvik som bosted, handelssted, fritidssted,<br />
som et sted for urbane mennesker? Hva bør<br />
Narvik ha av kvaliteter i 2020? Hvorfor flytte til<br />
Narvik? Hva bør det satses på i Trekanten, <strong>og</strong><br />
hvorfor? Hva kan gjøre Trekanten til en suksess?<br />
Hvem kan Trekanten bli attraktiv for? Hva<br />
kreves av kommunen, kultur <strong>og</strong> næringslivet<br />
<strong>og</strong> byens borgere for å få til dette?<br />
Det har <strong>og</strong>så vært aktiv debatt i lokalpressen<br />
om utviklingen av Trekanten.<br />
NORSK VASSKRAFT – OG INDUSTRISTADMUSEUM<br />
25<br />
) Trekanten har flere private <strong>og</strong> statlige eiendomsbesittere <strong>og</strong> består av mye historisk betydningsfull industriell<br />
arkitektur.<br />
NARVIKGÅRDEN AS
40<br />
9. VEDLEGG: CASEBESKRIVELSER<br />
NARVIK OG ODD<br />
NARVIKGÅRDEN AS<br />
OFOTBANEN NARVIKGÅRDEN AS<br />
9.1.2 <strong>Kulturplanlegging</strong>sprosessen<br />
Denne baserer seg på kommunedelplan for<br />
Narvikhalvøya, reguleringsplan for Trekanten,<br />
tidligere plan- <strong>og</strong> strategidokumenter <strong>og</strong><br />
temaplan for turisme, samt på folkemøte <strong>og</strong><br />
workshop om Trekantens framtid.<br />
9.1.3 Overordnet strategi for Trekanten<br />
• Blanding av bolig, næring, rekreasjon <strong>og</strong><br />
kulturliv<br />
Åpning mot havna<br />
Styrking av samarbeid kultur – næringsliv<br />
• Særlig vekt på kulturaktiviteter rettet mot<br />
ungdommen<br />
• Etablering av attraktive offentlige rom.<br />
Trekanten som kulturelt møtested<br />
• Skillet mellom industriaktiviteter <strong>og</strong> boliger<br />
m.m. skal gå ved den gamle malmkaia.<br />
Kulturambisjonene for Trekanten tenkes<br />
realisert gjennom å utarbeide et<br />
kulturoppfølgingspr<strong>og</strong>ram som innebærer<br />
samarbeid mellom eiere, kommunen <strong>og</strong><br />
andre sentrale aktører i Trekanten.<br />
9.2 Odda<br />
9.2.1. Situasjonsbeskrivelse 2005<br />
Odda Smelteverk legger beslag på ca.160 mål,<br />
nesten halvparten av Odda sentrum.<br />
Smelteverket gikk konkurs i mars 2003 etter<br />
nesten 100 års drift. Det er lagt ned bygge- <strong>og</strong><br />
deleforbud frem til desember 2006.<br />
Reguleringsplan for Odda Smelteverk, som<br />
<strong>og</strong>så omfatter hele Odda sentrum skal legges<br />
fram til politisk behandling i juni 2005. Deler<br />
av området er innløst av Odda kommune, hele<br />
kaiområdet <strong>og</strong> noen av byggene rett innenfor<br />
porten. Resten av området er abandonert av<br />
konkursboet. Det har vært gjennomført miljø<strong>og</strong><br />
forurensingsanalyser. Eiendommens verdi<br />
er vanskelig å anslå før alle resultatene av<br />
miljøproblematikken er framlagt. Ingen store<br />
investorer som har meldt sin interesse, <strong>og</strong><br />
sannsynligheten for at Odda kommune<br />
kommer til å overta hele området er stor.<br />
Odda Smelteverk har vært <strong>og</strong> er viktig for<br />
Oddas befolkning. Diskusjonen om hva<br />
området skal brukes til har vært intens, <strong>og</strong><br />
engasjementet er stort.<br />
Midlertidig fredning av enkelte elementer <strong>og</strong><br />
strukturer på området har vært <strong>og</strong> er<br />
gjenstand for diskusjon lokalt. Problematikk<br />
knyttet til vern <strong>og</strong> gjenbruk blir en stor<br />
utfordring for kommunen framover.<br />
9.2.2. Planhistorie<br />
Stedsanalyse. 1999<br />
Stedsanalysen for Odda var supplert med en<br />
idékatal<strong>og</strong> for utviklingen av Odda sentrum.<br />
Analysen førte til at det ble satt i gang flere<br />
delprosjekter for utvikling av sentrum.<br />
Foreløpig er nytt torg <strong>og</strong> strandpromenade<br />
gjennomført. Det ble utlyst parallelle oppdrag,<br />
noe som har resultert i en skisse til<br />
reguleringsplan for Odda sentrum.<br />
Reguleringsplan<br />
I arbeidet med reguleringsplan for tidligere<br />
Odda Smelteverk er smelteverksområdet <strong>og</strong><br />
sentrum integrert i en felles skisse til<br />
reguleringsplan som skal legges fram til<br />
politisk behandling i juni 2005.<br />
Stedsanalyse for Tyssedal tettested. 2002<br />
Det vil bli fulgt opp med ny reguleringsplan<br />
som ble påbegynt i 2004 der kulturminneverdier<br />
vil bli grundig gjennomgått.<br />
Kommunedelplan for kultur<br />
Odda kommune vedtok i 2002 den omfattende<br />
<strong>og</strong> forpliktende kuturplanen “Kultur som<br />
hjørnestein 2002 – 2010”.<br />
Odda-samfunnet var inne i en brytningstid,<br />
med nedgang i folketallet, nedlegging av<br />
industriarbeidsplasser <strong>og</strong> sto i fare for å miste<br />
viktige funksjoner som lokalsykehus m.m.<br />
Odda kommunestyre vedtok en ambisiøs plan<br />
som sa at kultur skulle være et bærende<br />
element i kommunens framtidige satsing.<br />
Dette skule trekke til seg nye virksomheter, nye<br />
mennesker <strong>og</strong> skape trivsel <strong>og</strong> mangfold for<br />
byens befolkning.
9. VEDLEGG: CASEBESKRIVELSER<br />
NARVIK OG ODDA<br />
41<br />
Planprosessen tok tid, <strong>og</strong> det ble lagt stor vekt<br />
på å kartlegge lokale ressurser.<br />
Planen består av fire bærende elementer:<br />
1) Norsk Vasskraft- <strong>og</strong> Industristadmuseum<br />
2) Meieriet kulturhus <strong>og</strong> Kulturskolen<br />
3) Bibliotek <strong>og</strong> kino<br />
4) Frivillige lag <strong>og</strong> organisasjoner.<br />
Disse elementene skulle bygge på den<br />
framtidsrettede, lokale planen for “Den<br />
kulturelle skolesekken” som regnes som<br />
grunnmuren i kommunens kultursatsing. For<br />
at planen skulle gå gjennom forpliktende<br />
prosesser, ble den utarbeidet etter plan- <strong>og</strong><br />
bygningsloven, uten arealdel. Det ble lagt vekt<br />
på at planen skulle gi retning <strong>og</strong> volum på<br />
kultursatsingen, samtidig som den skulle være<br />
fleksibel <strong>og</strong> tilpasningsdyktig overfor endringer<br />
i lokalsamfunnet.<br />
Verdens kulturminner – søknad<br />
Søknad om å komme på UNESCOs liste over<br />
verdens kulturminner er initiert av Norsk<br />
Vasskraft- <strong>og</strong> Industristadmuseum (NVIM) i<br />
Tyssedal <strong>og</strong> støttes av Odda kommune <strong>og</strong><br />
Hordaland fylkeskommune. Søknaden ble<br />
sendt miljøvernministeren i januar 2004.<br />
Tyssedal kraftstasjon ble fredet i 2000, <strong>og</strong> er<br />
utgangspunkt for søknaden som peker på<br />
verneverdier knytta til vassdrag <strong>og</strong> bruk av<br />
vann i områdene rundt de to nasjonalparkene.<br />
Prosjekt “Smeltedigelen”<br />
Dette prosjektet ble politisk behandlet, <strong>og</strong><br />
søknad sendt til Hordaland fylkeskommune<br />
om “fyrtårnmidler” i mai 2004. Det er foreslått<br />
å bruke midler fra det kommunale<br />
næringsfondet for å utvikle en gruppe<br />
bygninger til kultur <strong>og</strong> kulturbasert næring på<br />
det tidligere Smelteverket. Her er det snakk om<br />
galleri, teater- <strong>og</strong> konsertlokaler, vitensenter,<br />
ABM- senter, undervisningslokaler,<br />
kunstnersenter, atelier, produksjonslokaler for<br />
kunsthåndverk <strong>og</strong> fagforeningssenter.<br />
Odda kommune vil jobbe parallelt med<br />
reguleringsplan <strong>og</strong> kulturoppfølgingspr<strong>og</strong>ram<br />
for Odda sentrum <strong>og</strong> Smelteverksområdet.<br />
9.2.3 Prosesser for å skape lokal oppslutning<br />
Folkemøter er brukt i arbeidet med å skape<br />
nytt liv i smelteverksområdet. Det har vært<br />
avholdt tre/fire folkemøter med fokus på<br />
kultur <strong>og</strong> næringsutvikling. Den lokale<br />
forståelsen for at dette er et viktig<br />
satsingsområde har gradvis økt. Ved konkursen<br />
var det mange som uttrykte skepsis til ny<br />
aktivitet på området såfremt vi ikke kunne<br />
etablere ny industrivirksomhet. Denne<br />
holdningen har i stor grad snudd i løpet av<br />
to år.<br />
Produksjonslinjen for karbid <strong>og</strong><br />
transportsystem ved det tidligere Odda<br />
Smelteverk er midlertidig fredet, vedtatt av<br />
fylkeskonservator i desember 2003 <strong>og</strong> det er i<br />
gang utredningsarbeid i samarbeid mellom<br />
museet <strong>og</strong> kommunen.<br />
NORSK VASSKRAFT – OG INDUSTRISTADMUSEUM
42<br />
9. VEDLEGG: CASEBESKRIVELSER<br />
NARVIK OG ODDA<br />
ARKITEKTHØGSKOLEN I OSLO<br />
HELGE HANSEN / SCANPIX<br />
ARKITEKTHØGSKOLEN I OSLO<br />
Satsingen på kultur <strong>og</strong> arbeidet med<br />
kommunedelplanen for kultur gjorde at Odda<br />
kommune ble kåret til “Kulturkommunen i<br />
Hordaland 2003/04”. For innbyggerne var<br />
denne oppmerksomheten utenfra med på å<br />
skape motivasjon til å satse videre.<br />
Odda kommune har sammen med frivillige lag<br />
<strong>og</strong> ulike institusjoner <strong>og</strong> frie kunstnere<br />
gjennomført flere store kulturarrangementer<br />
de siste årene. Den største begivenheten var å få<br />
Det Norske Teatret til å sette opp “Bikubesong”<br />
som gjesteforestilling i Lindehuset på det<br />
tidligere smelteverket. Bostyret tillot bruk <strong>og</strong><br />
ombygging av et tidligere fabrikkbygg for å<br />
realiserer en stor <strong>og</strong> krevende oppsetning av<br />
teaterstykket som er basert på Oddas “egen”<br />
forfatter Frode Gryttens prisbelønte bok.<br />
Teaterstykket er en av de største suksessene på<br />
Det Norske Teatret <strong>og</strong> spilles foreløpig fram til<br />
årsskiftet 2005/06. Ti gjesteforestillinger i Odda<br />
gjorde noe med folk – <strong>og</strong> stoltheten over å være<br />
delaktig var rørende <strong>og</strong> uforglemmelig. I tillegg<br />
opplevde byen at kultur gjorde det tidligere<br />
Smelteverket mer interessant <strong>og</strong> tiltrekkende.<br />
Odda-biennalen 2004 ble åpnet av<br />
kulturministeren. Reinhardt Søbye har i<br />
samarbeid med kommunene, <strong>og</strong> med stipend<br />
fra Norzink, laget store portretter av<br />
smelteverksarbeidere som ble rammet av<br />
konkursen. Portrettene som kombinerer<br />
digitale teknikker med tegning <strong>og</strong> maling er ca.<br />
to meter høye <strong>og</strong> ble stilt ut i samme<br />
fabrikkbygning som teateret.<br />
I tillegg har det vært mange andre<br />
kulturarrangementer i Odda:<br />
• KULturplanFESTivalen som ga en smakebit<br />
av Den kulturelle skolesekkens innhold til<br />
alle elever <strong>og</strong> det ble gitt forestillinger <strong>og</strong><br />
kurs i dans, teater, tegneserier, videokunst,<br />
musikk i alle varianter, forfatterbesøk <strong>og</strong><br />
skrivekurs m.m.<br />
• De siste årene har fem unge<br />
kunsthåndverkere etablert seg med ny<br />
virksomhet i kommunen <strong>og</strong> med støtte fra<br />
det kommunale kulturfondet.<br />
• For de unge arrangeres det årlig<br />
Hardangermesterskap i Rock, med åpning<br />
for flere sjangere, samt ulike konserter<br />
gjennom hele året.<br />
• To dokumentarfilmer fra Odda er under<br />
produksjon.<br />
ARKITEKTHØGSKOLEN I OSLO<br />
NORSK VASSKRAFT – OG INDUSTRISTADMUSEUM<br />
STATSBYGG
9. VEDLEGG: CASEBESKRIVELSER<br />
NARVIK OG ODDA<br />
43<br />
• Odda kommune holder jevnlige<br />
litteraturarrangement <strong>og</strong> skal avholde<br />
“Oddasymposiet” i september 2005. Odda<br />
kan skilte med mange gode forfattere som<br />
kommer herfra: Frode Grytten, Knut Olav<br />
Åmås, Lars Ove Seljestad, Marit Eikemo,<br />
Hallgeir Opedal, Bjørn Ingvaldsen, Svein<br />
Eide m.fl.<br />
• I april ble “Odda – ei reise verdt” arrangert.<br />
Denne tok for seg klassereisedebatten som<br />
kom i kjølvannet av Lars Ove Seljestad si bok<br />
“Blind”.<br />
Våren 2005 lanseres “Bikubegang” – et<br />
vandringskart med tekster av Frode Grytten.<br />
Kartet har 24 punkter i Odda sentrum knyttet<br />
til 24 tekster som forteller om forfatterens<br />
arbeid med romanen “Bikubesong”. Kartboken<br />
inneholder <strong>og</strong>så arbeidstegninger, håndskrevne<br />
notater <strong>og</strong> nye tekster. Kulturminister Valgerd<br />
Svarstad Haugland åpnet vandringskartet /<br />
kartboken 13. mai 2005. Dette er et første skritt<br />
i en satsing på litteratur – turisme.<br />
Odda er inne i ei spennende brytningstid.<br />
Smelteverksområdet ligger her med mange<br />
uavklarte spørsmål omkring overtakelse av<br />
eiendom, regulering, miljøproblemer etc.<br />
Mange spennende bygninger står tomme <strong>og</strong><br />
det er flere som ønsker å ta dem i bruk. Det vil<br />
trolig bli mulig å komme seg ned til elven i<br />
sentrum <strong>og</strong> det blomstrer på kulturfronten,<br />
noe som skaper samhold, framtidstro <strong>og</strong><br />
opplevelse av å være verdifull, <strong>og</strong> ikke minst å<br />
komme fra et flott sted. I tillegg har det<br />
medført at holdningen til kultur som motor i<br />
utviklingen av Odda-samfunnet har endret<br />
seg.<br />
9.2.4. Gjenstående utfordringer <strong>og</strong><br />
bevisstgjøring<br />
• Det må foretas miljøvurderinger av<br />
prosessutstyr <strong>og</strong> bygninger, herunder utstyr<br />
<strong>og</strong> bygninger som ligger til delprosjekt<br />
kulturminner<br />
• Det er behov for å samle finne en forsvarlig<br />
lagring av avfallsstoffer <strong>og</strong> kjemikalier.<br />
• Rapport fra siste miljøinspeksjon av tomten<br />
<strong>og</strong> svar fra SFT om<br />
hvilke begrensninger som ligger på ny bruk<br />
av smelteverkstomten avventes.<br />
• Kostnadsberegning for riving, miljøsanering<br />
<strong>og</strong> opparbeiding av smelteverkstomten er<br />
gjennomført.<br />
• Prosjekt for integrering av miljø <strong>og</strong><br />
kulturminneprosjektet er under oppstart.<br />
• Det må utarbeides en miljøhandlingsplan for<br />
total miljøklarering av tomten.<br />
• Midler til miljøhandlingsplan <strong>og</strong> miljøtiltak<br />
må på plass.<br />
Odda kommune har kommet godt i gang <strong>og</strong><br />
mange aktiviteter er igangsatt. Denne type<br />
arbeid er imidlertid langsiktig <strong>og</strong> har mange<br />
veikryss <strong>og</strong> fartsdumper underveis. Det<br />
viktigste er at arbeidet har skapt bevissthet om<br />
hva <strong>og</strong> hvor en vil, <strong>og</strong> hvordan en kommer dit.<br />
Etter hvert vil fruktene av arbeidet bli mer <strong>og</strong><br />
mer synlig <strong>og</strong> engasjementet vil øke i takt med<br />
opplevelser <strong>og</strong> arbeidsplasser.
44<br />
NOTATER
NOTATER<br />
45
46<br />
NOTATER
NOTATER<br />
47
Kryss er en veileder for kulturplanlegging<br />
i <strong>norske</strong> <strong>byer</strong> <strong>og</strong> <strong>tettsteder</strong>. Krysset (X)<br />
visualiserer møtet mellom kommunen,<br />
kulturlivet <strong>og</strong> næringslivet. I det møtet skapes<br />
det verdier, menneskelig <strong>og</strong> økonomisk.<br />
Kryss. no er et nettsted hvor du finner<br />
eksempler, artikler, erfaringsmateriale <strong>og</strong><br />
ideer på hvordan det jobbes med kulturplanlegging<br />
i Norge <strong>og</strong> i utlandet.<br />
Aktiv <strong>og</strong> målbevisst satsing på kultur <strong>og</strong><br />
kreative næringer har vist seg svært gunstig<br />
for utviklingen i <strong>byer</strong> rundt om i verden.<br />
Utgiver:<br />
Grafisk design:<br />
<strong>Statsbygg</strong><br />
Enzo Finger Design<br />
Nyttige linker:<br />
www.kryss.no<br />
www.statsbygg.no<br />
www.moss.kommune.no<br />
www.mollebyen.no<br />
www.momentum.no<br />
www.teater-konserthus.no<br />
www.kristiansand.kommune.no<br />
www.cultiva.no<br />
www.quart.nowww.obos.no<br />
www.odda.kommune.no<br />
www.narvik.kommune.no<br />
www.ofoten.museum.no<br />
www.museumnord.no<br />
www.odin.no<br />
www.forskningsradet.no<br />
www.kultur<strong>og</strong>naringsliv.org<br />
Produksjon:<br />
Gan Grafisk<br />
Flere linker finner du på www.kryss.no.<br />
Opplag: 3000<br />
Dato utgitt: Juni 2005
Design: Enzo Finger Design • Trykk: Gan Grafisk