Helse- og omsorgsplan 2012-2015 Rullering 2012 - Kongsberg ...
Helse- og omsorgsplan 2012-2015 Rullering 2012 - Kongsberg ...
Helse- og omsorgsplan 2012-2015 Rullering 2012 - Kongsberg ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Figur 6 Institusjonsplasser per 1000 innbyggere<br />
2011<br />
9<br />
8<br />
7<br />
6<br />
5<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
<strong>Kongsberg</strong> Ringerike Nedre Eiker Lier<br />
Skjermet demente Rehabilitering Tidsbegr.opphold Avlastning Institusjonspl.totalt<br />
Kostnader knyttet til pleie <strong>og</strong> omsorg<br />
<strong>Kongsberg</strong> har relativt høye brutto driftsutgifter, omlag 349 000 kroner per tjenestemottaker. Dette<br />
er høyest i utvalget. Øvrige kommuner har brutto driftsutgifter per mottaker på 336 300 (Ringerike),<br />
292 000 (Nedre Eiker) <strong>og</strong> 307 400 (Lier). <strong>Kongsberg</strong>s relativt høye utgifter kan bl.a. skyldes en<br />
høyere andel tjenestemottakere bosatt i institusjon.<br />
Oppsummering<br />
I dette kapitlet har vi vist at tjenestetilbudet på <strong>Kongsberg</strong> kan oppsummeres som noe mer<br />
omfattende enn tjenestetilbudet i kommunene det sammenliknes med. <strong>Kongsberg</strong> forventes å ha en<br />
etterspørsel etter etter helse- <strong>og</strong> omsorgstjenester på nivå med landsgjennomsnittet. Objektive<br />
faktorer som relativt høye andeler innbyggere i aldersgruppene 67-79 <strong>og</strong> 90 <strong>og</strong> eldre, samt høy<br />
andel psykisk utviklingshemmede trekker behovet for pleie- <strong>og</strong> omsorgstjenester opp. Relativt<br />
lavere andel andel innbyggere 80-89 år <strong>og</strong> lav dødelighet trekker i motsatt retning. Dekningsgraden<br />
for innbyggere over 66 år er god <strong>og</strong> <strong>Kongsberg</strong> har relativt mange tjenestemottakere bosatt i<br />
institusjon. Dette drar de gjennomsnittlige brutto driftsutgiftene opp.<br />
Det vurderes derfor som hensiktsmessig å gjøre en andel av eksisterende langtidsplasser i<br />
institusjon til korttids-, avlastnings- <strong>og</strong> rehabiliteringsplasser, <strong>og</strong> gi permanent opphold i institusjon<br />
til færre enn i dag <strong>og</strong> bare de brukerne med høyest bistandsbehov. Dette vil gi flere muligheten til<br />
korte opphold i institusjon når dette er nødvendig, samtidig som det tilrettelegger for at flere kan bo<br />
hjemme lenger. En lavere andel beboere i langtidsplasser i institusjon vil øke andelen<br />
hjemmetjenestemottakere <strong>og</strong> tyngden i hjemmetjenestetilbudet ville sannsynligvis øke, men<br />
omfanget vil kunne differensieres mer enn innenfor institusjoner. Færre langtidsplasser <strong>og</strong> flere<br />
spesialiserte korttidsplasser i institusjon vil supplere hjemmetjenesten, slik at man i sum kan gi et<br />
mer målrettet <strong>og</strong> effektivt helse- <strong>og</strong> omsorgstilbud til innbyggerne. En eventuell styrking bør foregå<br />
i de hjemmebaserte tjenestene, slik at hjemmetjenestene rustes til å ivareta brukere med større<br />
bistandsbehov enn i dag. Dette er <strong>og</strong>så i samsvar med utfordringene som følger av<br />
Samhandlingsreformen.<br />
10