Referat fra oppdrettermøtet 130310 - Norsk Dalmatiner klubb
Referat fra oppdrettermøtet 130310 - Norsk Dalmatiner klubb
Referat fra oppdrettermøtet 130310 - Norsk Dalmatiner klubb
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
REFERAT FRA OPPDRETTERMØTET PÅ GARDERMOEN 10. Mars 2013<br />
Møtet ble avholdt av Avlsrådet ved Kari Ditlefsen, Silje Paulsen, Kjersti S. Bakken og Erika Sparre<br />
Holm. Kari Ditlefsen var ikke tilstede på møtet.<br />
Ordstyrer: Aase Jakobsen - Oppmøte: 24 medlemmer<br />
Silje Paulsen ønsket velkommen til oppdrettermøtet med en kort informasjon om avlsrådets arbeid<br />
med RAS – Rasespesifikk avlsstrategi for dalmatiner.<br />
Innledning: Enighet om at det skal brukes samme ”språk” gjennom hele dokumentet. For eksempel<br />
at vi bytter ut ”men vi er litt usikre på dens opprinnelse” med ”men man er litt usikre på dens<br />
opprinnelse”.<br />
GENERELT<br />
Rasens historie, bakgrunn og utvikling: Trine Senderud vil ta på seg jobben med å skrive litt mer om<br />
dalmatinerens historie som skal legges inn under dette kapitelet.<br />
Overordnet mål for rasen: Ingen bemerkninger.<br />
RASENS POPULASJON<br />
Rasens populasjonsstørrelse: Flere mente at ca. 1.500 dalmatinere i Norge kanskje var litt høyt.<br />
Større enighet om at tallet ligger på mellom 1.000 – 1.200 stykker. Avlsrådet ser på dette.<br />
Til Figur 2. ble det bemerket at prosenten for patcher kunne ligge noe høyre pga underrapportering.<br />
Gjennomsnittlig kullstørrelse: Ordlyden i den første setningen forandres. ”Det har blitt født 8 til 10<br />
valper pr. kull som gir et gjennomsnitt på %.<br />
Effektiv populasjonsstørrelse: Figur 5. Andel av registrerte hunder brukt i avl – Prosenten for begge<br />
skjønn fjernes da sammenslåingen av tallene ga et uriktig svar.<br />
Innavlsgrad: Uenighet ved setningen ” Vi ser at den har steget jevnt de siste 14 registrerte år og har<br />
ligget rundt 7 % de siste 10 årene” Mer riktig å bruke er at det har vært en flat kurve på rundt 7 % de<br />
siste 10 årene.<br />
Bruk av avlsdyr: Bred enighet i at matadoravlen må ned og antall avkom pr. avlsdyr. Avlsrådet har<br />
foreslått 37 registrerte avkom som er innenfor 5 % av populasjonsstørrelsen, men flertallet ville sette<br />
grensen til 40. Diskusjonen gikk videre på spørsmålet om det etiske aspektet her da flere<br />
hannhundeiere kanskje vil sette sterkere krav til tispeeiere om at patcher, blåøyde og døve valper<br />
avlives.<br />
Innhenting av avlsmateriale <strong>fra</strong> andre land: Diskusjoner på at det ikke er lett å finne gode<br />
avlshunder <strong>fra</strong> andre land da kvaliteten på det eksteriøre på de norske og svenske hundene er veldig<br />
høy, men kanskje vi nå har nådd toppen? At vi kanskje må akseptere at kvaliteten på det eksteriøre<br />
går noe ned for så å bygge det opp igjen.
Beskrivelse av kortsiktige og langsiktige mål – Avlsrådet foreslår: Første setning endres til ”Siden vi<br />
nå har kartlagt en gjennomsnittlig innavlsgrad på ca. 7 %, er avlsrådets forslag å redusere denne til<br />
anbefalt nivå under 6,25 % <strong>fra</strong> neste år, og fortsette i årene som kommer.<br />
Prioritering og strategi for å nå målene: Ingen bemerkninger.<br />
HELSE<br />
Generell beskrivelse av helsesituasjonen i rasen: Ingen bemerkninger.<br />
Forekomster av helseproblemer, sykdommer og/eller defekter: Ingen bemerkninger.<br />
Defekter/feil: Flere var enige om at det kunne være muligheter for underraporteringer av antall<br />
fødte patcher.<br />
Atopi/allergi – Avlsrådet foreslår: Setningen ”Vi foreslår at søsken av atopikere/allergikere ikke blir<br />
brukt i avl” forandres til ”Vi foreslår at søsken av atopikere/allergikere kan brukes med forsiktighet i<br />
avl”.<br />
Diskusjoner rundt statistikkene <strong>fra</strong> Agria. Enkelte mente at disse tallene måtte leses med litt skepsis<br />
da tallene antageligvis går ut på antall behandlinger og ikke antall hunder. En hund kan ha flere<br />
behandlinger i løpet av sin levetid for det samme problemet/sykdommen hvor det vil bli gitt en<br />
forsikringsutbetaling, så tallene kan virke høyere enn det de i realiteten er. Noen mente også at<br />
tallene ikke var helt reelle for Norge da sykdomstallene er noe høyere i Sverige enn i Norge.<br />
Urinsten: Diskusjon rundt bruken av en LUA dalmatiner. Delte meninger om Norge trenger LUA. Vil vi<br />
få med oss uønskede gener også? Hvis vi importerer en hannhund, vil ikke det da raskt gi oss en<br />
matadoravl? Mer interessant vil være å importere sæd <strong>fra</strong> flere hannhunder slik at vi får en variasjon<br />
i genpolen. En LUA som skal brukes i Norge bør være homozygot (dobbelt) LUA for at det skal få en<br />
god effekt. Spørsmålet om pointerens sykdommer dukket opp. Får vi disse med oss? Flere mente da<br />
at <strong>Dalmatiner</strong>en har mange av de samme sykdomstegnene så det ville ikke gi oss noe mer enn det vi<br />
har <strong>fra</strong> før, og de fleste var enige i at etter 16 generasjoner med LUA så var mye av pointeren<br />
bortavlet. Det var også en diskusjon rundt det økonomiske spørsmålet her da det er en kostbar afære<br />
å importere valp eller sæd <strong>fra</strong> for eksempel USA.<br />
Døvhet: En del diskusjon rundt BAER testing. Temaet har vært diskutert på tidligere avlsrådsmøter<br />
hvor flertallet har gått mot BAER testing av avlsdyr i Norge. Antall døve valper ligger på mellom 2 til<br />
4 % av antall fødte valper, dette er forholdsvis et lavt tall. Et annet tema som også ble diskutert er om<br />
man skal la være å bruke hunder som er unilateral (hørende på et øre) i avl hvis man vet eller har<br />
mistanke om at den er unilateral. Delte meninger om dette vil gi oss mindre døve valper. Ingen<br />
standpunkt ble tatt.<br />
Hofteleddsdysplasi (HD): Ny diskusjon på om rase<strong>klubb</strong>en skal åpne for å bruke hunder med C-hofter<br />
i avlen hvis HD indeksen var på over 200. Bred enighet i at det fortsatt skal kun brukes HD frie hunder<br />
(A og B) i avlen.<br />
ARDS (Adult respiratory distress syndrom): avsnittet utgår da man mener at ARDS ikke er et<br />
problem for rasen i Norge i dag, men ARDS skal nevnes som en sykdom vi har avlet oss ut av. Men
man bør allikevel ha ARDS i tankene hvis man velger å bruke avlsdyr <strong>fra</strong> Europa da ARDS kan ligge på<br />
enkelte linjer. Hvilke linjer og hos hvem det vet vi dessverre veldig lite om.<br />
Rental Dysplasi (DR)/Progressiv Nefropati (PNP): Betegnelse PNP utgår da dette er mer et<br />
internasjonalt begrep som brukes som en fellesbetegnelse på flere ulike kroniske nyresykdommer<br />
enn Rental Dysplasi. Det er mer riktig å bruke DR (Rental Dysplasi) Alle var enige om at dette skal tas<br />
alvorlig selv om tilfellene i Norge er veldig få. Diskusjonen gikk på området rundt obduksjon og<br />
diagnostisering. Den eneste muligheten for å få riktig diagnose er ved obduksjon og biopsi av<br />
nyrebarken. Prisen for dette vil ligge på ca. 2.000 – 2.500 kr. Full enighet <strong>fra</strong> de fremmøtte at NDK<br />
betaler for obduksjonen ved mistanke om RD og at avlsrådet styrer dette.<br />
Wobbler syndrom hos hund: Ingen bemerkninger.<br />
Osteochondrose hos hund (OCD): Siste punkt under avlsrådet foreslår endres til ”Avlsrådet bør<br />
informere oppdrettere om forekomster i avlsdyrets nære slekt”.<br />
Dvergvekst (osteochondrosdysplasi): Ingen bemerkninger.<br />
Megaoesophagus (MO): Ingen bemerkninger.<br />
Forekomst av reproduksjonsproblemer: Ingen bemerkninger.<br />
Beskrivelse av kortsiktige og langsiktige mål: Siste punktet i avlsrådet foreslår fjernes ”Dagens<br />
avlsrestriksjoner i forhold til ARDS opprettholdes”.<br />
Prioritering og strategi for å nå målene: Bred enighet om at vi bør ha et nytt kullrapportskjema når<br />
et kull har fylt 3 år. Denne utarbeides av avlsrådet og sendes på høring til oppdretterne.<br />
MENTALITET OG BRUKSEGENSKAPER<br />
Mentalitet og bruksegenskaper i forhold til rasestandarden: Ingen bemerkninger.<br />
Beskrivelse av kortsiktige og langsiktige mål: Ingen bemerkninger.<br />
Prioritering og strategi for å nå målene: Ingen bemerkninger.<br />
ADFERD<br />
Adferdsproblemer: Ingen bemerkninger.<br />
Hundeaggresjon: Ingen bemerkninger.<br />
Stress: Ingen bemerkninger.<br />
Nervøsitet: Ingen bemerkninger.<br />
Beskrivelse av kortsiktige og langsiktige mål: De aller fleste stilte seg positivt til mentaltesting av<br />
dalmatineren. Diskusjonen gikk videre på det at det i Norge ikke er laget et MH (Mental Hund) test<br />
som er tilpasset dalmatineren som rase og dens egenskaper og mente at dette ville slå feil ut. Innspill<br />
på dette var at selv om det ikke var en tilrettelagt test så ville man allikevel få svar på enkelte
aspekter ved hunden som ble testet. Klubben skal ikke sette som krav at avlshunder skal<br />
mentaltestes.<br />
Prioritering og strategi for å nå målene: Ingen bemerkninger.<br />
EKSTERIØR<br />
Eksteriørbedømmelser: Hele det siste punkt under avlsrådets forslag til fokusområde fjernes. Legge<br />
til – Fokus på forbryst, dårlig tilbakelagt overarm, samlede fronter og pigmentering.<br />
Overdrevne eksteriørtrekk: Ingen bemerkninger.<br />
Beskrivelse av kortsiktige og langsiktige mål: Endre litt på siste punktet under avlsrådet foreslår.<br />
Legge inn ”dommerkonferanse/temakveld for dommere” i setningen.<br />
Prioritering og strategi for å nå målene: Ingen bemerkninger.<br />
OPPSUMMERING<br />
Prioritering av viktige kortsiktige og langsiktige mål: Ingen bemerkninger.<br />
Plan for videre arbeid i <strong>klubb</strong>en: Ingen bemerkninger.<br />
Oppsummering i referatet:<br />
- De fremmøtte var svært fornøyd med arbeidsdokumentet og ønsket at det skulle beholdes slik den<br />
er i dag da det er mye god informasjon i dokumentet, og som senere kan brukes som et raseverktøy.<br />
RAS dokumentet som sendes inn til NKK vil bli langt kortere. Når kortversjonen av RAS foreligger vil<br />
denne sendes ut på høring og til godkjenning av styret.<br />
- De fremmøte var svært positive til Hund og Helse, men ønsket allikevel at vi skulle avslutte<br />
avlsindeksen før arbeidet med Hund og Helse ble satt i gang. Det er i dag litt over 500 besvarelser i<br />
avlsindeksen og for å gjøre et siste forsøk med å få flere eiere til å sende inn sine svar ble det enighet<br />
om at avlsrådet skal sende en sms til eiere med oppfordring om å fylle ut indeksen. Vi håper at<br />
mange av svarene i avlsindeksen vil gi oss en bedre oversikt over helse og gemytt.<br />
- Enighet i at vi skal utarbeide et kullrapportskjema nr. 2 som skal fylles ut når kullet har fylt 3 år. I<br />
den forbindelse dukket også spørsmålet opp om det går an å lage et skjema som kan fylles ut <strong>fra</strong><br />
pc’en og sendes inn via mail, og ikke på papir slik det er i dag. Avlsrådet ser på det.<br />
- Interesse for LUA, men mer informasjon ønskes. I dag er det LUA dalmatinere i England, Tyskland og<br />
Nederland.<br />
- Søke etter en veterinær som kunne ha interesse av å forske mer på RD hos dalmatineren.<br />
15. April 2013 - Referent Erika Sparre Holm