hovudutval for samferdsle - Sogn og Fjordane fylkeskommune
hovudutval for samferdsle - Sogn og Fjordane fylkeskommune
hovudutval for samferdsle - Sogn og Fjordane fylkeskommune
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Årsmelding 2002
Årsmelding 2002<br />
Hovudutval <strong>for</strong> plan <strong>og</strong> næring (HPN) <strong>og</strong> <strong>samferdsle</strong> (HS) i <strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong><br />
<strong>Fjordane</strong> <strong>fylkeskommune</strong> legg med dette fram årsmelding <strong>for</strong> 2003.<br />
Årsmeldinga er utarbeidd av regionalavdelinga. Det er innhenta<br />
materiale frå regionale statsetatar i fylket <strong>og</strong> Innovasjon Norge.<br />
Det meste av aktiviteten på avdelinga skjer i regi av fylkesplanen i<br />
<strong>for</strong>m av pr<strong>og</strong>ramarbeid. Arbeidet med ny fylkesplan 2005-2008<br />
starta opp hausten 2003. I tillegg kjem arbeidsoppgåver som går ut<br />
over fylkesplana. Pr<strong>og</strong>ramarbeidet vert rapportert i andre <strong>for</strong>a, men<br />
vi har valt å ta med denne rapporteringa i årsmeldinga.<br />
Hermansverk, mars 2004.<br />
Hovudutval <strong>for</strong> regional utvikling<br />
Rasmus Felde<br />
Leiar<br />
Eivind Grov Ove Grimstad Åshild Kjelsnes<br />
Tor Bremer Kjartan Longva Margreta Navelsaker<br />
Gunn Steinhovden<br />
Marta Kvikne<br />
Hovudutval <strong>for</strong> plan <strong>og</strong> næring<br />
Kjartan Longva AP leiar HPN<br />
Liv Signe Navarsete SP nestleiar<br />
Erling Sande SP<br />
Kjellaug Veivåg Høivik SP<br />
Mathias Råheim H<br />
Hilde Kvamsås SV<br />
Jorunn Eide Kirketeig AP<br />
R<strong>og</strong>er B Silden AP<br />
Harald Lindvik V<br />
Hovudutval <strong>for</strong> <strong>samferdsle</strong><br />
Liv Henjum V leiar HS<br />
Margreta Navelsaker SP nestleiar<br />
Per Atle Kjøllesdal SP<br />
Asbjørn Lihaug SP<br />
Ove Grimstad H<br />
Åge Starheim Frp<br />
Åshild Kjelsnes AP<br />
Tord Dale AP<br />
Joanna Nygjerg KrF<br />
Velaug Veum<br />
Fylkesdirektør<br />
2
Årsmelding 2002<br />
INNHALD<br />
POLITISKE UTVAL OG STYRE............................................................................................................................ 5<br />
HOVUDUTVAL FOR PLAN OG NÆRING .......................................................................................................... 5<br />
HOVUDUTVAL FOR SAMFERDSLE .................................................................................................................. 5<br />
TRAFIKKTRYGGINGSUTVALET ....................................................................................................................... 5<br />
ADMINISTRASJON ................................................................................................................................................... 6<br />
FELLES.................................................................................................................................................................... 6<br />
BASISTEAM NÆRING ................................................................................................................................................. 6<br />
BASISTEAM PLAN OG SAMFUNN ................................................................................................................................6<br />
BASISTEAM SAMFERDSLE.......................................................................................................................................... 6<br />
UTVIKLINGSTENDENSER OG UTFORDRINGAR............................................................................................ 7<br />
Folketalsutvikling ................................................................................................................................................. 7<br />
Ut<strong>for</strong>dringar......................................................................................................................................................... 8<br />
"Ny <strong>fylkeskommune</strong>"............................................................................................................................................. 8<br />
Næringskommisjonen ........................................................................................................................................... 8<br />
Avvikling av Samarbeidsrådet <strong>for</strong> Vest- <strong>og</strong> Sørlandet(SAVOS) ........................................................................... 9<br />
PLANARBEID....................................................................................................................................................... 10<br />
FYLKESPLAN 2001-2004......................................................................................................................................... 10<br />
FYLKESPLAN 2005 - 2008....................................................................................................................................... 10<br />
FYLKESDELPLANAR ................................................................................................................................................ 10<br />
Fylkesdelplan <strong>for</strong> landbruk ................................................................................................................................ 10<br />
Fylkesdelplan <strong>for</strong> arealbruk ............................................................................................................................... 11<br />
Felles verneplan <strong>og</strong> fylkesdelplan <strong>for</strong> Naustdal-Gjengedal ............................................................................... 11<br />
Fylkesdelplan <strong>for</strong> klima <strong>og</strong> energi...................................................................................................................... 11<br />
Fylkesdelplan <strong>for</strong> <strong>samferdsle</strong>.............................................................................................................................. 11<br />
Fylkesdelplan <strong>for</strong> heilårsveg Vik - Voss ............................................................................................................. 11<br />
PROGRAMARBEID.................................................................................................................................................... 12<br />
Nyskaping <strong>og</strong> omstilling ..................................................................................................................................... 12<br />
Fiskeri <strong>og</strong> havbruk.............................................................................................................................................. 13<br />
Energiproduksjon, olje/gass <strong>og</strong> mineralressursar.............................................................................................. 14<br />
Reiseliv ............................................................................................................................................................... 16<br />
Pr<strong>og</strong>ram landbruk <strong>og</strong> bygdeutvikling................................................................................................................. 18<br />
Folkehelse <strong>og</strong> helsesamarbeid............................................................................................................................ 19<br />
Ung i <strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong> ..................................................................................................................................... 19<br />
Kultur <strong>og</strong> nærmiljø ............................................................................................................................................. 19<br />
Kompetanse <strong>og</strong> opplæring.................................................................................................................................. 20<br />
Kunnskap <strong>og</strong> verktøy .......................................................................................................................................... 21<br />
Kulturminne, areal <strong>og</strong> naturressurs<strong>for</strong>valtning.................................................................................................. 21<br />
IKT <strong>og</strong> open <strong>for</strong>valtning ..................................................................................................................................... 22<br />
Bu- <strong>og</strong> arbeidsområde........................................................................................................................................ 23<br />
Kommuneretta arbeid......................................................................................................................................... 24<br />
REKNESKAP/BUDSJETT PLAN OG NÆRING 2003........................................................................................ 27<br />
Miljørekneskap ................................................................................................................................................... 28<br />
SAMFERDSLESEKSJONEN................................................................................................................................. 31<br />
MÅLOPPNÅING – BETRE REISETILBOD OG BALANSE I BUDSJETTET.................................................... 31<br />
FORBETRING AV BUSSTILBODET ................................................................................................................. 31<br />
VIDAREUTVIKLING AV BÅTTILBODET......................................................................................................... 31<br />
ELEKTRONISK BILLETTERING ...................................................................................................................... 32<br />
AUKA SATSING PÅ UNGDOMSTILTAK.......................................................................................................... 32<br />
DROSJER........................................................................................................................................................... 33<br />
TRANSPORT FOR FUNKSJONSHEMMA ........................................................................................................ 33<br />
SENIORSKYSS ................................................................................................................................................... 34<br />
MARKNADSFØRING ........................................................................................................................................ 34<br />
NORDLEG MARITIM KORRIDOR ................................................................................................................... 34<br />
VESTLANDSRÅDET .......................................................................................................................................... 34<br />
GODS PÅ BÅT ................................................................................................................................................... 35<br />
MILJØREKNESKAP .......................................................................................................................................... 35<br />
VEDLEGG................................................................................................................................................................ 37<br />
INNOVASJON NORGE........................................................................................................................................ 37<br />
Innovasjon Norge sine satsingsområde – innovasjon <strong>og</strong> kompetanse................................................................ 37<br />
Entreprenørskap................................................................................................................................................. 37<br />
3
Årsmelding 2002<br />
SOGN OG FJORDANE NÆRINGSRÅDGJEVING ............................................................................................ 38<br />
TRAFIKKTRYGGINGSUTVALET ................................................................................................................................ 39<br />
RAPPORT FRÅ VEGSJEFEN........................................................................................................................................ 39<br />
Investeringar ...................................................................................................................................................... 40<br />
REKNESKAP/BUDSJETT SAMFERDSLE......................................................................................................... 40<br />
SAKSOVERSYN 2003.......................................................................................................................................... 41<br />
4
Årsmelding 2002<br />
POLITISKE UTVAL OG STYRE<br />
I august 2003 vart Hovudutval <strong>for</strong> regional utvikling nedlagd, <strong>og</strong> regionalsaker <strong>for</strong>delt mellom to<br />
nye utval; <strong>hovudutval</strong> <strong>for</strong> plan <strong>og</strong> næring, <strong>og</strong> <strong>samferdsle</strong>. Ordninga med eige oljeutval vart ikkje<br />
vidareført i 2003.<br />
HOVUDUTVAL FOR PLAN OG NÆRING<br />
Hovudutvalet <strong>for</strong> plan <strong>og</strong> næring (HPN) er <strong>fylkeskommune</strong>n sitt <strong>hovudutval</strong> <strong>for</strong> plan- <strong>og</strong><br />
næringssaker <strong>og</strong> var ved utgangen av 2003 samansett slik:<br />
Representantar<br />
Kjartan Longva AP leiar<br />
Liv Signe Navarsete SP nestleiar<br />
Erling Sande SP<br />
Kjellaug Veivåg Høivik SP<br />
Mathias Råheim H<br />
Jorunn Eide Kirketeig AP<br />
R<strong>og</strong>er B Silden AP<br />
Harald Lindvik V<br />
Hilde Kvamsås SV<br />
Vararepresentantar<br />
Nils P Støyva AP<br />
Jørgen Asperheim SP<br />
Paul Jacob Helgesen SP<br />
Gunvor Linde SP<br />
Terje Møller SP<br />
Olin Austrheim SP<br />
Arve Mjømen H<br />
Siw Landro H<br />
Nils P. Støyva AP<br />
Randi Elvebakk Reiakvam AP<br />
Atle Reidar Sandnes AP<br />
Martha Finden Halseth AP<br />
Britt Veum AP<br />
Jan Taule V<br />
Britt Grimslid Menes V<br />
Eva Melvær Langaas<br />
Trygve Lillestøl<br />
Magne Aardal<br />
HOVUDUTVAL FOR SAMFERDSLE<br />
Hovudutvalet <strong>for</strong> <strong>samferdsle</strong> (HS) er <strong>fylkeskommune</strong>n sitt <strong>hovudutval</strong> <strong>for</strong><br />
<strong>samferdsle</strong>saker <strong>og</strong> var ved utgangen av 2003 samansett slik:<br />
Representantar<br />
Vararepresentantar<br />
Liv Henjum V leiar<br />
Margreta Navelsaker SP nestleiar<br />
Per Atle Kjøllesdal SP<br />
Asbjørn Lihaug SP<br />
Ove Grimstad H<br />
Åge Starheim Frp<br />
Åshild Kjelsnes AP<br />
Tord Dale AP<br />
Joanna Nygjerg KrF<br />
Randi Rønnekleiv Melvær SP<br />
Sølvi Fretheim SP<br />
Per Tunshelle SP<br />
Kathrina Flo SP<br />
Gunnar Stavøstrand SP<br />
Sissel Sk<strong>og</strong>en H<br />
Oddvar Østerbø H<br />
Bjarne Lerum Frp<br />
May Britt Aam Hamre Frp<br />
Per Arne Tveit<br />
John Ove Brattseth<br />
Aud Wesenlund Ødejord<br />
Sissel Olstad Morken<br />
Per Osvald Bøtun<br />
Gunn Helgesen<br />
Johann Vadøy<br />
TRAFIKKTRYGGINGSUTVALET<br />
Rapport frå trafikktryggingsutvalet var diverre ikkje ferdig då dette dokumentet gjekk i trykken.<br />
Rapport frå det utvalget vert teke inn i internettversjonen av årsmeldinga.<br />
5
Årsmelding 2002<br />
ADMINISTRASJON<br />
FELLES<br />
Fylkesdirektør Velaug Veum<br />
Assisterande fylkesdirektør Endre Høgalmen<br />
Konsulent Oddveig Hove<br />
Konsulent Liv-Wenche Almås<br />
Økonomikonsulent Gerda Christensen (vikariat)<br />
Førstekonsulent Eva Hamre (permisjon)<br />
Basisteam næring<br />
Fylkeskommunen har organisert eit næringsteam som m.a. koordinererer <strong>fylkeskommune</strong>n sitt arbeid<br />
med næringsutviklingsarbeid / næringspolitiske spørsmål. Medlemmene i næringsteamet arbeidde ut<br />
over fylkesgrensene gjennom SAVOS sine grupper innan næringsutvikling <strong>og</strong> fiskeri <strong>og</strong> internasjonalt i<br />
Nordsjøkommisjonen sine grupper på nøyaktig dei same tema. I 2003 vart SAVOS erstatta av<br />
samarbeidet gjennom Vestlandsrådet. Her er det organisert ei næringsutviklingsgruppe, men ikkje<br />
lengre ei eiga gruppe innan fiskeri.<br />
Fagkoordinator næringsteam Ingveig Holand Wahl<br />
Spesialrådgjevar Magne Skaar<br />
Spesialkonsulent Arne Monrad Johnsen<br />
Oljekonsulent Audun Erik Sunde<br />
Fylkesgeol<strong>og</strong> Bjørn Falck Russenes<br />
Spesialrådgjevar Lars Hustveit<br />
Rådgjevar Harald Offerdal<br />
Prosjektleiar Lena Søderholm<br />
Prosjektassistent Kjartan Hovgaard<br />
Spesialrådgjevar Jan Øhlckers<br />
Basisteam plan <strong>og</strong> samfunn<br />
Basisteam <strong>for</strong> plan <strong>og</strong> samfunnsutvikling skal bidra til at sektorovergripande oppgåver vert vurdert ut i<br />
frå ein tverrfagleg ståstad. Teamet skal delta i løpande arbeid med sikte på å løyse<br />
planleggingsoppgåver etter plan- <strong>og</strong> bygningslova i samarbeid med kommunale, regionale <strong>og</strong> statlege<br />
organ. Teamet skal delta i <strong>fylkeskommune</strong>n sitt arbeid <strong>for</strong> å sette dagsorden i aktuelle saker knytt til<br />
samfunnsutviklinga lokalt <strong>og</strong> regionalt. Teamet har eit spesielt ansvar <strong>for</strong> å delta i <strong>og</strong> bidra til<br />
fylkesplanarbeidet.<br />
Fagkoordinator planteam Trond Sundby<br />
Spesialrådgjevar Roar Nesset<br />
Spesialkonsulent Emma Bjørnsen<br />
Spesialkonsulent Odd Atle Linde<br />
Spesialkonsulent Liv Janne Kvåle<br />
Rådgjevar Idar Sagen<br />
Førstekonsulent Tor Gunnar Eriksen<br />
Basisteam <strong>samferdsle</strong><br />
Fagkoordinator/<strong>samferdsle</strong>sjef Ole Ingar Hæreid<br />
Spesialkonsulent Solfrid Fossberg<br />
Spesialkonsulent Idar Mo<br />
Beredskapskonsulent Monica Åsnes<br />
Førstekonsulent Inge Horstad<br />
Spesialkonsulent Audhild Schaathun<br />
Førstekonsulent Eva Synnøve Solhaug (permisjon)<br />
Førstekonsulent Ingvild Ølmheim (permisjon)<br />
Samferdslekonsulent Ørjan Skare (vikariat)<br />
6
Årsmelding 2002<br />
UTVIKLINGSTENDENSER OG UTFORDRINGAR<br />
Folketalsutvikling<br />
Folketalsutvikling i <strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong> 1981-2003<br />
108500<br />
108000<br />
107500<br />
107000<br />
106500<br />
106000<br />
105500<br />
105000<br />
104500<br />
105924<br />
106185<br />
106140<br />
106049<br />
106193<br />
106106<br />
105911<br />
106066<br />
106338<br />
106540<br />
106614<br />
106795<br />
107201<br />
107563<br />
107609<br />
107738<br />
107989<br />
107790<br />
107648<br />
107 589<br />
107 590<br />
107280<br />
107274<br />
107246<br />
1981<br />
1983<br />
1985<br />
1987<br />
1989<br />
1991<br />
1993<br />
1995<br />
1997<br />
1999<br />
2001'<br />
2003<br />
Befolkningstala frå Statistisk<br />
sentralbyrå viser ein nedgang på 743<br />
personar i <strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong> dei siste<br />
sju åra.<br />
Indeks <strong>for</strong> landet siste år er 106. Berre<br />
Finnmark (97) <strong>og</strong> Nordland (99) har<br />
dårlegare indeks enn <strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong><br />
(100).<br />
Dei fleste kommunane har nedgang i befolkninga siste år. Det er i Førde <strong>og</strong> Stryn vi finn den<br />
største auken, medan Jølster <strong>og</strong> Flora har den største nedgongen.<br />
Folketalsendring 2003-2004<br />
1431 Jølster<br />
1401 Flora<br />
1439 Vågsøy<br />
Aldersgruppa 20-39 år vert<br />
rekna som reproduktiv alder<br />
(den alderen der flest kvinner<br />
får barn).<br />
I <strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong> er<br />
denne aldersgruppa<br />
redusert med 3700<br />
personar dei siste 10 åra.<br />
1428 Askvoll<br />
1418 B ales t rand<br />
1433 Naustdal<br />
1424 Årdal<br />
14 <strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong><br />
1416 Høyanger<br />
1430 Gaular<br />
1429 Fjaler<br />
1422 Lærdal<br />
1438 Bremanger<br />
1412 Solund<br />
1426 Luster<br />
1417 Vik<br />
1419 Leikanger<br />
1445 Gloppen<br />
1444 Hornindal<br />
1411 Gulen<br />
1441 Selje<br />
1443 Eid<br />
1420 <strong>S<strong>og</strong>n</strong>dal<br />
1413 H ylles t ad<br />
1421 Aurland<br />
1449 St ryn<br />
1432 Førde<br />
-100 -50 0 50 100 150 200 250<br />
7
Årsmelding 2002<br />
Ut<strong>for</strong>dringar<br />
Strukturulempene i fylket blir meir <strong>og</strong> meir<br />
tydelige, både innan<strong>for</strong> næringsliv,<br />
eigarskap, offentleg sektor, kompetanse,<br />
infrastruktur <strong>og</strong> busetting.<br />
Primærnæringane tel om lag 9 % av<br />
sysselsetting i <strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong>. Dette er<br />
nesten 5 prosentpoeng meir enn<br />
gjennomsnittet <strong>for</strong> Noreg <strong>og</strong> gjer oss<br />
sårbare. Vi blir råka av endringar i større<br />
grad enn dei fleste andre regionar.<br />
Sysselsettinga er sterkt fallande.<br />
Verdiskapinga er låg, sett med<br />
bedriftsøkonomiske auge.<br />
Mykje tyder på at vi står over<strong>for</strong> ei<br />
nedbygging i den eksportretta industrien<br />
på grunn av relativt høge<br />
produksjonskostnadar. Må både<br />
verftsindustrien <strong>og</strong> metallindustrien blø, får<br />
det konsekvensar <strong>for</strong> fleire lokalsamfunn<br />
<strong>og</strong> ringverknadar over heile fylket. Eit<br />
positivt trekk er at fleire industribedrifter<br />
som lever av den norske marknaden,<br />
leverer gode resultat.<br />
Fylket har mange verksemder som er<br />
robuste <strong>og</strong> veldrivne inna<strong>for</strong> tradisjonelle<br />
næringar som utnyttar fylket sine<br />
naturgjevne <strong>for</strong>trinn. Det er <strong>og</strong>så ein<br />
framvekst av nye bedrifter innan<strong>for</strong><br />
segmentet tenesteytande næringar som<br />
klarar seg godt.<br />
Store ut<strong>for</strong>dringar innan omstilling<br />
Vi er eit sårbart fylke. Dei tradisjonelle<br />
næringane går attende. Store verksemder<br />
inna<strong>for</strong> verfts- <strong>og</strong> aluminiumsindustrien<br />
gjer dramatiske kutt i arbeidsstokken.<br />
I Høyanger <strong>og</strong> Årdal skyt effektiviseringa<br />
fart. Miljøomsyn inneber stenging av<br />
anlegg med gamal teknol<strong>og</strong>i. Endringa<br />
kjem med full tyngde frå 2006. Problema<br />
er strukturelle <strong>og</strong> langsiktige. Det er lite<br />
underliggjande vekstkraft i desse to<br />
einsidige industristadane.<br />
Flora er mindre einsidig <strong>og</strong> har<br />
underliggjande vekstkraft. Krisa her er<br />
akutt <strong>og</strong> dramatisk, men problema ikkje så<br />
langsiktige eller strukturelle.<br />
Dei tre kommunane gjekk i 2003 saman<br />
med Fylkesmannen i <strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong>,<br />
Innovasjon Noreg, Aetat <strong>og</strong> <strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong><br />
<strong>Fjordane</strong> <strong>fylkeskommune</strong> i eit regionalt<br />
partnarskap, der tilrådinga er at<br />
kommunane får omstillingsstatus. Dei<br />
ordinære verkemidla vert samordna. I<br />
fellesskap vert det i tillegg søkt om<br />
ekstraordinære omstillingsmidlar.<br />
"Ny <strong>fylkeskommune</strong>"<br />
Fleire departement med ein klar<br />
samordningsfunksjon, KS <strong>og</strong><br />
fylkeskommunane har sett i verk eit<br />
prosjekt <strong>for</strong> å greie ut kva<br />
samordningsløysingar som best kan<br />
utviklast mellom dei to <strong>for</strong>valtningsnivåa<br />
på området regional utvikling. Det ligg eit<br />
stort <strong>for</strong>betringspotensiale i å etablere eit<br />
<strong>for</strong>handlingsregime mellom staten <strong>og</strong><br />
fylkeskommunane, men den politiske<br />
interessa <strong>for</strong> prosjektet på sentralt nivå har<br />
vore heller lunken. Prosjektet skal<br />
ferdigstillast våren 2004.<br />
Næringskommisjonen<br />
Det vart etablert ein næringskommisjon seinhaustes 2003 som skal gje eit innspel om<br />
verdiskaping til ny fylkesplan 2005 - 2008. Den skal ha fullført arbeidet sitt våren 2004.<br />
8
Årsmelding 2002<br />
Avvikling av Samarbeidsrådet <strong>for</strong> Vest- <strong>og</strong> Sørlandet(SAVOS)<br />
I møte i fylkestinget 3. juni 2003 vart det<br />
gjort slikt vedtak:<br />
"<strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong> <strong>fylkeskommune</strong><br />
godkjenner at SAVOS vert oppløyst."<br />
Så langt som råd vil ein føre vidare<br />
samarbeidet som er skapt, <strong>og</strong>så slik at<br />
korkje Agder eller Vestlandet kjem svekka<br />
ut av avviklinga." SAVOS vart <strong>for</strong>melt<br />
avvikla i sitt siste rådsmøte som fann stad<br />
5. juni 2003 i Grimstad.<br />
9
Årsmelding 2002<br />
PLANARBEID<br />
Fylkesplan 2001-2004<br />
2003 var det tredje året i denne<br />
fylkesplanperioden. Handlingspr<strong>og</strong>rammet<br />
har vore følgt opp gjennom arbeid i 14<br />
pr<strong>og</strong>ram der fleire av desse er leia av<br />
samarbeidspartar<br />
utan<strong>for</strong><br />
<strong>fylkeskommune</strong>n.<br />
Fylkesplan 2005 - 2008<br />
Inneverande fylkesplan gjeld fram til <strong>og</strong><br />
med 2004. Di<strong>for</strong> har fylkesutvalet starta<br />
arbeidet med å lage ny fylkesplan 2005 –<br />
2008<br />
Framlegget til ny planlov opnar <strong>for</strong> ei<br />
<strong>for</strong>enkling av fylkesplanlegginga ved at det<br />
no berre vert kravd at det skal utarbeidast<br />
ein ”regional strategi”, eller det vi har valt å<br />
kalle ”Vegen vidare <strong>for</strong> <strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong>”.<br />
Det opplegget ein no følgjer inneber ei<br />
spissing av satsingsområde.<br />
Det har vore lagt opp til ein arbeidsmåte i<br />
analysefasen der ein observerer <strong>og</strong><br />
samanstiller prosessar, <strong>og</strong> der ein ser på<br />
ut<strong>for</strong>dringane <strong>for</strong> fylket. Hovudfokus har<br />
vore å få tilgang på ny <strong>og</strong> frisk kunnskap,<br />
noko vi meiner best kan oppnåast<br />
gjennom mange ulike innspel utanfrå<br />
heller enn gjennom tunge sentraliserte<br />
fellesopplegg.<br />
Dette har vore gjort gjennom at vi har<br />
invitert til eit ”analysetorg” der ulike<br />
samfunnsaktørar har teke fylket på pulsen.<br />
Kort oppsummert har følgjande vore lagt til<br />
grunn <strong>for</strong> arbeidet i analysefasen:<br />
- Hefteserien ”<strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong> på<br />
pulsen”: ”Er kultur <strong>og</strong> næring<br />
sant?”,”Bruk <strong>og</strong> vern”, ”Eit hav av<br />
ressursar”, ”Småskalafylket”,<br />
”Entreprenørskap” <strong>og</strong> fleire kronikkar.<br />
Under planlegging ”Samferdsle” <strong>og</strong><br />
”Folkehelse”,<br />
- ”Fylkesbarometeret” utarbeida av<br />
Innovasjon Norge <strong>og</strong> Sparebanken<br />
<strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong><br />
- Næringskommisjonen sine møte <strong>og</strong><br />
dokument<br />
- Omstillingsarbeidet: Tilstandsrapport<br />
- Innspel frå kommunar, næringsliv,<br />
statlege etatar <strong>og</strong> frivillige<br />
organisasjonar<br />
- Utgreiing frå Vestlands<strong>for</strong>sking om den<br />
nasjonale endringspolitikken <strong>og</strong><br />
konsekvensane <strong>for</strong> vårt fylke<br />
- KS/KRD- arbeid om kommunestruktur<br />
- ”Vegval <strong>for</strong> <strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong>”- innspel<br />
til KS/fylkesmannen/<strong>fylkeskommune</strong>n<br />
frå professor Jørgen Amdam, 2002.<br />
Fylkesdelplanar<br />
Fylkesdelplan <strong>for</strong> landbruk<br />
vart vedteken av fylkestinget i møte den<br />
10.12.02. Planen vart godkjendt av<br />
Miljøverndepartementet i august 2003.<br />
Følgjande krav vart avvist:<br />
• <strong>S<strong>og</strong>n</strong> jord <strong>og</strong> hagebruksskule som<br />
eit nasjonalt senter innan økol<strong>og</strong>isk<br />
landbruk<br />
• Nasjonalt senter <strong>for</strong> kulturlandskap<br />
i <strong>S<strong>og</strong>n</strong><br />
10
Årsmelding 2002<br />
Fylkesdelplan <strong>for</strong> arealbruk<br />
vart godkjendt av departementet i 2001.<br />
Det er inngått driftsavtale med Avinett som<br />
<strong>og</strong>så skal utvikle ei ny kartteneste/plat<strong>for</strong>m<br />
med direkte kopling/link mot leverandører<br />
av digitale temakart. Arbeidet vil bli<br />
vidareført i 2004. Det vert lagt opp til<br />
rullering av planen i 2004 der ein <strong>og</strong>så tek<br />
stilling til merknadane frå departementet.<br />
Felles verneplan <strong>og</strong> fylkesdelplan <strong>for</strong> Naustdal-Gjengedal<br />
vart vedteken av fylkestinget i 2001.<br />
Departementet si godkjenning vart utsett til<br />
2004 grunna ny runde om verna vassdrag.<br />
Nausta <strong>og</strong> Gjengedalsvassdraget er ikkje<br />
med i NVE sitt framlegg til verna vassdrag.<br />
Fylkesdelplan <strong>for</strong> klima <strong>og</strong> energi<br />
Planarbeidet har pågått i 2001 <strong>og</strong> 2002.<br />
Fylkesdelplanen vart endeleg vedteken 3.<br />
juni 2003. Planen har ikkje ein definert<br />
tidshorisont <strong>og</strong> vil gjelde til den vert<br />
revidert, eller det vert utarbeidd ny plan.<br />
Ut<strong>for</strong>dringane innan<strong>for</strong> klima- <strong>og</strong><br />
energipolitikken kan ikkje løysast av<br />
<strong>fylkeskommune</strong>n åleine, <strong>og</strong> det er vårt håp<br />
at med <strong>for</strong>ankring i fylkesdelplanen kan<br />
kommunar, kraftselskap, industri-<strong>og</strong><br />
næringsverksemder, ressurseigarar,<br />
byggeigarar, organisasjonar, <strong>for</strong>brukarar<br />
m.fl. kvar <strong>for</strong> seg <strong>og</strong> gjerne saman, gjere<br />
sitt til å oppfylle dei måla som er sette.<br />
Fylkeskommunen vil <strong>for</strong> sin eigen del ta<br />
initiativ til handlingar både som byggeigar,<br />
<strong>for</strong>valtningsorgan <strong>og</strong> regional<br />
utviklingsaktør.<br />
Fylkesdelplan <strong>for</strong> <strong>samferdsle</strong><br />
I 2003 vart det utarbeidd mål- <strong>og</strong> strategiplan <strong>og</strong> denne vart handsama politisk i mai/juni i<br />
2003. Arbeidet med utarbeiding av handlingspr<strong>og</strong>ram gjenstår.<br />
Fylkesdelplan <strong>for</strong> heilårsveg Vik - Voss<br />
Arbeidet med fylkesdelplan <strong>for</strong> heilårsveg Vik-Voss har ikkje hatt framdrift i 2003 grunna<br />
omorganisering i Statens vegvesen. Arbeidet vil starte opp att i 2004.
Årsmelding 2002<br />
Pr<strong>og</strong>ramarbeid<br />
Ressursar til pr<strong>og</strong>ramarbeidet i 2003<br />
Ein disponerte til kommunale næringsfond <strong>og</strong> regionvise utviklingspr<strong>og</strong>ram 4,7. 33,245 mill.<br />
kr til pr<strong>og</strong>ramarbeidet inklusive eigne driftsmidlar, regionale utviklingsmidlar <strong>og</strong> midlar frå<br />
fylkesplanfondet .<br />
Nyskaping <strong>og</strong> omstilling<br />
Pr<strong>og</strong>rammet Nyskaping <strong>og</strong> omstilling<br />
vidareførte i 2003 fleire større prosjekt.<br />
Pr<strong>og</strong>rammet hadde i 2003 to<br />
hovudfokusområde:<br />
Utvikling av innovasjonsmiljø.<br />
Miljø av denne typen skal både vere<br />
attraktive med omsyn på å trekke til<br />
seg nyetableringar samtidig som dei<br />
skal bidra til å utvikle <strong>og</strong> <strong>for</strong>midle<br />
kompetanse til næringslivet.<br />
Pr<strong>og</strong>rammet <strong>for</strong> Nyskaping <strong>og</strong><br />
omstilling har aktivt ut<strong>for</strong>dra <strong>og</strong> nytta<br />
innovative miljø, i ut<strong>for</strong>ming av<br />
satsingsområde <strong>og</strong> gjennomføring av<br />
konkrete enkeltprosjekt.<br />
Grunnideen er samlokalisering av<br />
verksemder, <strong>for</strong>trinnsvis innan<br />
kunnskapsbaserte næringar.<br />
• Kunnskapsparken <strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong><br />
<strong>Fjordane</strong>: Har pt. ikkje etablert<br />
lokale som legg grunnlag <strong>for</strong><br />
samlokalisering.<br />
• Stryn Næringshage: 27<br />
personar.<br />
• Leikanger Næringshage: 49<br />
personar.<br />
• Sandane Næringshage: 38<br />
personar .<br />
• Nordfjordeid Næringshage: 10<br />
personar<br />
Kompetansestover: Frå eit<br />
utgangspunkt med 17 bedrifter <strong>og</strong> om<br />
lag 35 arbeidsplassar er det no om lag<br />
40 bedrifter med i alt 85<br />
arbeidsplassar.<br />
Pr<strong>og</strong>rammet arbeidar ut frå at det må skapast<br />
ein brei <strong>og</strong> felles kultur <strong>for</strong> innovasjon <strong>og</strong><br />
entreprenørskap i fylket.<br />
Resultat frå nokre av prosjekta:<br />
REAL, Rural Entrepreneurship through Action<br />
Learning: Pr<strong>og</strong>rammet har delteke i utviklinga<br />
av REAL som hjelpemiddel i<br />
entreprenørskapsarbeidet, både gjennom<br />
økonomisk støtte til opplæring, intern<br />
opplæring i INNOVASJON NORGE <strong>og</strong><br />
gjennom praktisk bruk.<br />
Alkymisten: Gjennomført <strong>for</strong> tredje gong i<br />
2003. Totalt har 57 unge entreprenørar,<br />
<strong>for</strong>delt på 42 <strong>for</strong>retningsidear, gjennomført<br />
prosjektet. Pr. i dag har om lag 18 av desse<br />
etablert eiga verksemd/vidareført<br />
<strong>for</strong>retningsideen.<br />
INNOVASJON NORGE Fjord Innovasjon:<br />
Gjennomført <strong>for</strong> andre gong i 2003. Totalt har<br />
23 entreprenørar gjennomført prosjektet. Pr. i<br />
dag har om lag 19 av desse etablert eiga<br />
verksemd/vidareført <strong>for</strong>retningsideen. Frå<br />
2003 inngår INNOVASJON NORGE Fjord<br />
Innovasjon som modul i Høgskulen i <strong>S<strong>og</strong>n</strong> &<br />
Fj. sitt studium ”Entreprenørskap i skule <strong>og</strong><br />
lokalsamfunn” med 10 studiepoeng. 7 av<br />
deltakarane søkte <strong>og</strong> fekk denne<br />
godkjenninga.<br />
Innovasjon Nordfjord: Gjennom prosjektet er<br />
det bl.a. gjennomført individuell oppfølging <strong>og</strong><br />
rettleiing av ca. 20 entreprenørar. Det er<br />
arrangert gründertreff med totalt ca. 50<br />
frammøtte <strong>og</strong> det er under gjennomføring eit<br />
innovasjonsprosjekt i 10 eksisterande SMB<br />
bedrifter i Nordfjord.<br />
Entreprenørskap <strong>og</strong> innovasjon<br />
12
Årsmelding 2002<br />
Sunnfjord 2020 AS: Selskap som har<br />
teke initiativ til å arbeide med utvikling<br />
<strong>og</strong> nyskaping i Flora. Ut<strong>for</strong>dringane <strong>for</strong><br />
Florasamfunnet er store, <strong>og</strong> prosjektet<br />
har skapt eit stort engasjement <strong>for</strong> sitt<br />
arbeid. Både <strong>for</strong>studie <strong>og</strong> <strong>for</strong>prosjektet<br />
er ein del av pr<strong>og</strong>rammet sin prioritering i<br />
2003.<br />
FRAM: I 2003 vart det starta opp eit nytt leiar<br />
<strong>og</strong> strategiutviklingspr<strong>og</strong>ram <strong>for</strong> bedrifter med<br />
1 – 8 ansatte. 12 bedrifter deltek i prosjektet<br />
som blir avslutta våren 2004.<br />
Fiskeri <strong>og</strong> havbruk<br />
Pr<strong>og</strong>rammål <strong>og</strong> - skildring<br />
Mål <strong>for</strong> pr<strong>og</strong>rammet: ”Fylket har ein<br />
variert struktur innan<strong>for</strong> både fiskeri <strong>og</strong><br />
havbruk <strong>og</strong> ei mangfaldig<br />
produktutvikling. Ressursane er godt utnytta til<br />
å skape nye arbeidsplassar <strong>og</strong> lokal<br />
verdiskaping”.<br />
Tiltak Finansiering / økonomi 2003<br />
Kort om dei ulike tiltaka som har vore i<br />
pr<strong>og</strong>rammet i 2003.<br />
• Detoxprosjektet (350 000<br />
NOK).. Prosjektet utgjer heile 29,8<br />
% av total satsing innan<strong>for</strong><br />
pr<strong>og</strong>rammet <strong>for</strong> 2003. Vurdering av<br />
om metoden kan nyttast<br />
kommersielt av skjelnæringa er<br />
ikkje ein del av prosjektet.<br />
• SAMS (375 000 NOK).<br />
Pr<strong>og</strong>ramleiar avventar sluttrapport<br />
<strong>for</strong> SAMS mars 2004.<br />
• Fiskebåttreff 2003. Midlar (25.000<br />
NOK) vart løyvt til dette treffet.<br />
• Jenteleir 2003 (106 000 NOK).<br />
Prosjektet er avslutta, midlar blir<br />
utbetalt våren 2004.<br />
• Settefiskseminar (17 000 NOK).<br />
Det er sett av midlar til utarbeiding<br />
av settefiskseminar/workshop knytt opp<br />
mot problemstillingar i <strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong>.<br />
Det er søkt om midlar <strong>for</strong> gjennomføring<br />
av prosjektet i 2004.<br />
• Aqua- Nor 2003. Om<strong>for</strong>deling av midlar,<br />
tilført 25 000 NOK frå Nor- Fishing.<br />
• Nor- Fishing 2004. Midlar overført til andre<br />
prioriterte prosjekt.<br />
• Regional Havbruksplan <strong>for</strong> Nordfjord.<br />
Finansiert 2002. Det er søkt om<br />
vidareføring av prosjektet i 2004.<br />
• Arbeidsgruppa <strong>for</strong> villaks <strong>og</strong> havbruk.<br />
Finansiert gjennom andre midlar.<br />
• Nettverksklynge fiskeri. Finansiert 2002.<br />
Administrering av pr<strong>og</strong>rammet:<br />
Alle midlar <strong>for</strong> 2003 i pr<strong>og</strong>rammet var<br />
bunde opp i prosjekt, <strong>og</strong> der var soleis<br />
ingen frie midlar til disposisjon <strong>for</strong> oppstart av<br />
nye prosjekt i løpet av året.<br />
13
Årsmelding 2002<br />
Tabell 1. Dei ulike prosjekta <strong>for</strong> 2003 <strong>og</strong> tildelte midlar oppgitt i NOK.<br />
Prosjekt<br />
Avsett Forbruk 2003 Overført<br />
2003<br />
løyving 2004<br />
Administrering av pr<strong>og</strong>rammet 120 000 120 000<br />
Restmidlar<br />
overført 2004<br />
Rekrutteringsleir 108 352 108 352 21 648<br />
SAMS 375 000 375 000<br />
Aqua-nor, Nor-Fishing 200 000 164 460 35 532<br />
Detox-prosjektet 350 000 175 000 175 000<br />
Settefiskseminar 17 000 - 17 000<br />
Sum 1 153 352 959 812 40 180<br />
Framover<br />
Pr<strong>og</strong>ram <strong>for</strong> Fiskeri <strong>og</strong> Havbruk har etter utlysing etter gode fiskeri – <strong>og</strong><br />
havbruksprosjekt motteke 50 søknader med ein total prosjektkostnad på 89 millionar<br />
NOK <strong>og</strong> der det vert søkt om 38.8 millionar NOK gjennom pr<strong>og</strong>rammet.<br />
Energiproduksjon, olje/gass <strong>og</strong> mineralressursar<br />
Pr<strong>og</strong>rammet har følgjande prioriterte område/målsettingar:<br />
Energi<br />
• Leggje til rette <strong>for</strong> utbygging, bruk <strong>og</strong> lokal verdiskaping knytt til energiressursane.<br />
• Hjelpe fram alternativ energiproduksjon/pilotprosjekt.<br />
Olje/gass<br />
• Byggje opp under aktivitetar knytte til <strong>for</strong>syningsbasen i Florø <strong>og</strong> servicesenteret i<br />
Sløvåg.<br />
• Arbeide <strong>for</strong> ilandføring av gass til fylket.<br />
• Identifisere <strong>og</strong> hjelpe fram bruksområde <strong>for</strong> gass med potensiale <strong>for</strong> verdiskaping<br />
<strong>og</strong> miljø<strong>for</strong>betring.<br />
Mineralressursar<br />
• Styrkje nettverksbygging <strong>og</strong> <strong>for</strong>sking som gjeld bruk av <strong>og</strong> prosessering av<br />
mineralressursar.<br />
• Utgreie bruken av naturgass ved <strong>for</strong>edling av mineralførekomstar i <strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong><br />
<strong>Fjordane</strong>.<br />
Energi<br />
Arbeidet har vore konsentrert om<br />
utvikling av fylkesdelplan <strong>for</strong> klima <strong>og</strong><br />
energi. Denne vart endeleg vedteken i<br />
Fylkestinget i år. Planen er sendt ut til<br />
høyringsinstansar/ulike interessentar.<br />
Olje/gass<br />
I 2003 vart det skipa eit samarbeid<br />
mellom Flora kommune <strong>og</strong><br />
<strong>fylkeskommune</strong>n. Målsettinga med<br />
arbeidet er m.a.:<br />
• Forsvare konsesjonsvilkåra knytt til<br />
lisensane mellom 61° -62°<br />
• Sikre <strong>og</strong> vidareutvikle<br />
Florø/Sunnfjord som l<strong>og</strong>istikkknutepunkt<br />
<strong>for</strong> Tampen<br />
Enn så lenge gjeld mykje av<br />
oppfølgjinga innsats innad i<br />
<strong>fylkeskommune</strong>n, noko som vert gjort<br />
greie <strong>for</strong> i notat til HPN <strong>og</strong> FU.<br />
• Arbeide <strong>for</strong> at fylket får ein rimeleg/rettvis<br />
del av kompetanse, sysselsetting <strong>og</strong><br />
næringsaktivitet knytt til leiting <strong>og</strong> drift av<br />
olje <strong>og</strong> gassfelt<br />
• Marknadsføre dei komparative<br />
føremonene i fylket/Sunnfjord<br />
Fylkestinget har gått inn <strong>for</strong> å satse på<br />
ilandføring av gass til fylket. 2003 vart nytta til<br />
14
Årsmelding 2002<br />
å få på plass ei fastare organisering av<br />
arbeidet (jf. sak til HPN <strong>og</strong> FU primo<br />
2004).<br />
HRU løyvde kr. 500.000 til eit<br />
<strong>for</strong>prosjekt <strong>for</strong> å vurdere Lutelandet<br />
som framtidig næringsområde <strong>for</strong><br />
gass<strong>for</strong>edling/energiproduksjon, CO 2<br />
handtering <strong>og</strong> prosessering av<br />
industrimineral. Rapporten skal nyttast<br />
i profilerings- <strong>og</strong> lobbyarbeid. Arbeidet<br />
skal rapporterast tidleg i 2004.<br />
Fylkeskommunen har samarbeidd med<br />
Hordaland olje- <strong>og</strong> gassenter (no Hordaland<br />
olje <strong>og</strong> gass) <strong>for</strong> å avdekkje marknaden <strong>for</strong><br />
bruk av naturgass i fylket. Fôrfabrikken EWOS<br />
i Florø har i 2003 vedteke å konvertere til<br />
naturgass Innan 1. halvår 2004.<br />
Restmidlar i pr<strong>og</strong>rammet (145.000 kr) vart<br />
tilført ei fylkessatsing under oljemessa i<br />
Stavanger, som vert arrangert anna kvart år.<br />
Det har gått ut tilbod til bedriftene om å delta,<br />
der <strong>fylkeskommune</strong>n lovar å gå inn med<br />
200.000 kr.<br />
Mineralressursar<br />
Utvikling av IFE-prosessen er eit<br />
samarbeidsprosjekt med LUNA<br />
Mineral. Konseptet går ut på å<br />
prosessere anortositt ved å tilføre<br />
amoniakk, salpetersyre <strong>og</strong> CO 2 , med<br />
sikte på framstilling av av Al-oksid,<br />
silika <strong>og</strong> CaCO3. Transportmessig<br />
kjem Lutelandet godt ut. Det er etablert<br />
nettverk mellom Luna Mineral, Statoil<br />
<strong>og</strong> Hydro med sikte på vidareføring av<br />
prosjektet. Fylkeskommunen sitt<br />
engasjement varer til mai 2004.<br />
Rutilnett vart oppretta i 2001.<br />
Hovudmålsettinga er å føre rutilressursen ved<br />
Engebø i Naustdal fram til industrikonsesjon. I<br />
2003 vart det løyvd midlar til studentoppgåver<br />
som gjekk ut på å modellere malmressursen.<br />
Samstundes har IFE starta arbeid <strong>for</strong> å teste i<br />
kva grad CO 2 kan nyttast ved oppriking av<br />
malmkonsentrat. Dette arbeidet vil halde fram<br />
i 2004. Vidare vil ei studentoppgåve i 2004 sjå<br />
på mineralstruktur <strong>og</strong> mineralatferd ved<br />
kontakt mot sjøvatn. Det er etablert eit norsk<br />
firma ved namn NORTI (Norwegian Titanium)<br />
som vil overta utmål <strong>og</strong> andre rettar ved<br />
Engebø. Det vert arbeidd med å hente inn<br />
utanlandsk venturekapital.<br />
Talknett. Vik kommune har søkt om støtte til<br />
utvikling av eit talkprosjekt i kommunen. Det<br />
er løyvd kr. 50.000,- til prosjektet i 2003.<br />
Hovudaktiviteten i denne fasen er å greie ut<br />
eigartilhøvet når det gjeld talkressursane i Vik<br />
<strong>og</strong> talkmølla i Framfjord.<br />
Tre lokalitetar i Bremanger <strong>og</strong> Flora er sett i drift<br />
eller er under planlegging <strong>for</strong> storskala uttak av<br />
knust stein til eksportmarknaden. Det er<br />
Dyrstad, Gulestø <strong>og</strong> Seljestokken. Dette skjer<br />
ved hjelp av utanlandsk kapital.<br />
"Black Beauty" frå Landøy har vore framvist på<br />
steinmessa i Verona i Italia. Drifta på Værlandet synest<br />
sikra gjennom godkjent reguleringsplan.<br />
I Sløvåg i Gulen var det på nytt eit godt år med<br />
uttak av ca. to mill. tonn knust stein. Steinen<br />
blir nytta til eksport <strong>og</strong> som tildekningsmateriale<br />
på offshoreinstallasjonar. Gulen <strong>og</strong><br />
Masfjorden Utviklingsselskap (GMU) er<br />
reorganisert med Wergeland-Holding som ny<br />
dominerande eigar (91%).<br />
15
Årsmelding 2002<br />
Reiseliv<br />
Tal gjestedøgn, samla <strong>for</strong> hotell, camping<br />
<strong>og</strong> hytter, <strong>for</strong> utanlandske <strong>og</strong> norske<br />
turistar, har auka dei siste åra. Figur 1<br />
viser at middelen <strong>for</strong> åra 1998 til 2000, låg<br />
på kring 1.25 mill gjestedøgn, medan<br />
middelen <strong>for</strong> dei tre siste åra har lege på<br />
kring 1.33 mill gjestedøgn.<br />
Figur 2 viser <strong>for</strong>delinga mellom hotell,<br />
hytter <strong>og</strong> camping. Ein ser at hotell er<br />
dominerande, men at veksten skuldast<br />
auke i turistar som nyttar camping <strong>og</strong><br />
hytter til overnatting.<br />
Figur 1. Figuren viser utviklinga i tal gjestedøgn i <strong>S<strong>og</strong>n</strong><br />
<strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong> frå 1998 til 2003. For 2003 manglar tal <strong>for</strong><br />
desember.<br />
Figur 2. Figuren viser utviklinga i tal gjestedøgn <strong>for</strong><br />
hotell, camping <strong>og</strong> hytter i <strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong>, <strong>for</strong> åra<br />
1998 til 2003. For 2003 manglar tal <strong>for</strong> desember.<br />
Tal <strong>for</strong> inntekt <strong>og</strong> omsetnad<br />
Inntektene per overnatting har gått ned 0,4<br />
prosent, eller om lag 2 kr per overnatting i<br />
<strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong> i 2003, jamført med<br />
2002. Nedgangen i <strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong> har<br />
vore litt mindre enn på landsbasis, men<br />
omtrent som i hjå dei andre fylka på<br />
Vestlandet.<br />
Hotell <strong>og</strong> restaurantnæringa i <strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong><br />
<strong>Fjordane</strong> skapar en omsetnad på om lag<br />
8500 kr per innbyggar. Det er litt under<br />
gjennomsnittet <strong>for</strong> landet. Omsetninga per<br />
innbyggar er <strong>og</strong>så lågare enn i Hordaland,<br />
men høgare enn i R<strong>og</strong>aland <strong>og</strong> Møre <strong>og</strong><br />
Romsdal.<br />
Den samla omsetninga <strong>for</strong>deler seg med<br />
646 millioner på overnattingsbedrifter <strong>og</strong><br />
266 millioner på serveringsbedrifter. På<br />
overnattingssida er det hotella som skaper<br />
den desidert største omsetninga.<br />
Alle fylka i Fjord-Norge har større<br />
omsetning enn <strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong> både<br />
innan overnatting <strong>og</strong> innan servering.<br />
Mens 9 av landets andre fylke har mindre<br />
omsetning enn <strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong> innan<br />
overnatting, er det berre Finnmark som<br />
omset mindre innan servering.<br />
Litt om turistane<br />
Tyskland er den største utanlandsmarknaden <strong>for</strong> hotella <strong>og</strong> campingplassane i <strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong><br />
<strong>Fjordane</strong>- fylgt av Nederland. Storbritannia <strong>og</strong> USA kjem deretter. Målt etter marknadsdelen<br />
står fylket sterkast på den spanske <strong>og</strong> japanske marknaden (figur 3).<br />
Tyskland, USA <strong>og</strong> Japan hadde lågare trafikkvolum enn ved midten av 1990-tallet. Spania <strong>og</strong><br />
Storbritannia har hatt vekst.<br />
16
Årsmelding 2002<br />
Figur 2. Utviklinga av utanlandske gjestedøgn hjå hotella i<br />
<strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong> <strong>for</strong> åra 1995 til 2003<br />
Målt etter marknadsdelen står fylket<br />
sterkast i Storbritannia <strong>og</strong> Nederland –<br />
mens marknadsdelen på den tyske<br />
marknaden er noko lågare. Sidan slutten av<br />
1990-tallet har den nederlandske<br />
marknaden gitt vekst, mens den tyske<br />
marknaden har hatt ein nedgang.<br />
Tyskland er <strong>og</strong> den dominerande<br />
utanlandske marknaden <strong>for</strong> hyttegrendene i<br />
<strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong> - fylgt av Nederland.<br />
Fylket sin marknadsdel er <strong>og</strong>så høg på<br />
desse marknadene.<br />
Litt om tiltaka <strong>og</strong> aktivitetane i pr<strong>og</strong>rammet<br />
Støtte til 9 reiselivsorganisasjonar <strong>og</strong> ordninga ”Fellestiltak i reiselivet”<br />
4.150.000 til denne ordninga. Året før var løyvinga 4.300.000. Løyvinga har gått ned frå kr 6 mill i<br />
1997, 98 <strong>og</strong> 99. Tilskotet løyser ut 2 gonger så mykje midlar frå kommunane <strong>og</strong> næringa.<br />
Støtte til Fjord Norge AS til internasjonal marknadsføring<br />
Det er inngått avtale med Fjord Norge AS <strong>og</strong> fylkeskommunane på Vestlandet, om kr 1.225.000 i<br />
støtte <strong>for</strong> kvart av åra 2003, 2004 <strong>og</strong> 2005 til internasjonal marknadsføring.<br />
Støtte til SFR (<strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong> Reiselivsråd)<br />
SFR fekk kr 70.000 i støtte i 2003.<br />
Destinasjonsutvikling AS<br />
Det vart løyvd kr 250.000 til Destinasjonsutvikling AS (Georg Hana), <strong>for</strong> rettleiing <strong>og</strong> oppfølging av<br />
destinasjonsselskapa.<br />
Statistikk <strong>for</strong> Vestlandet<br />
Det vart nytta kr 50.000 til kjøp av statistikk <strong>og</strong> statistikk-tenester. Dette er eit samarbeid med dei<br />
andre fylka på Vestlandet. Portalen er nytta til denne årsmeldinga (figurar <strong>og</strong> noko tekst).<br />
Båtturismeprosjektet Suportnet II<br />
<strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong> er med i den nasjonale delen av båtturismeprosjektet Suportnet II. Det vart løyvd kr<br />
50.000 til prosjektet i 2003. I tillegg vart det løyvd kr 50.000 til Vestkysten Reiseliv <strong>for</strong> åra 2003 <strong>og</strong><br />
2004, <strong>for</strong> koordinering av aktivitetane her i fylket.<br />
Western Norway Film Commission<br />
Det vart løyvd kr 100.000 til selskapet som er nytt, men det var likevel ein viss aktivitet i 2003. Målet er<br />
i hovudsak å marknadsføra <strong>og</strong> profilera Vestlandet i høve utanlandske filmprodusentar.<br />
Vestlandsguiden – ein internettportal <strong>for</strong> turistane<br />
Det vart løyvd kr 100.000 til ein ny internettportal. Målet er å laga ein enkel portal som turistane vil lika,<br />
ein portal der dei finn det dei leitar etter, ein portal som får fram mangfaldet i fylket. Det er laga ei<br />
skildring av layout <strong>og</strong> virkemåtar, men sjølve pr<strong>og</strong>rammeringa er utsett til 2004.<br />
Andre prosjekt<br />
Det finst ei rekkje med andre prosjekt i <strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong> som har innverknad på reiselivet. Det finst<br />
<strong>og</strong>så andre prosjekt i regi av pr<strong>og</strong>ram reiseliv, som vart avslutta i 2003, men som starta opp tidlegare<br />
år.<br />
17
Årsmelding 2002<br />
Pr<strong>og</strong>ram landbruk <strong>og</strong> bygdeutvikling<br />
11 prosjekt/tiltak er knytt til pr<strong>og</strong>rammet.<br />
Endringar i pr<strong>og</strong>ramporteføljen: 3 prosjekt<br />
er fullført <strong>og</strong> avslutta. Småfeprosjektet<br />
vart avslutta i august <strong>og</strong> to andre er fullført<br />
ved årsskiftet; Fjellsamarbeid (<strong>for</strong>prosjekt)<br />
<strong>og</strong> Kashmirgeit (<strong>for</strong>prosjekt). I løpet av<br />
året er 5 nye prosjekt opptatt i<br />
pr<strong>og</strong>ramporteføljen<br />
bygdesamfunn, der pr<strong>og</strong>ramgruppa har<br />
tatt på seg juryoppgåva. Statuttar <strong>for</strong><br />
prisen er oppsett <strong>og</strong> prisen vil bli utlyst<br />
våren 2004.<br />
Kontakt/ oppfølging av tilknytte prosjekt:<br />
Dei fleste prosjekta har framdrift i samsvar<br />
med budsjett <strong>og</strong> årsplanar.<br />
Pr<strong>og</strong>ramgruppa har <strong>og</strong>så mottatt <strong>for</strong>slag<br />
<strong>og</strong> innspel til fleire andre prosjekt som vil<br />
bli vurdert i samband med årsplan <strong>og</strong><br />
budsjett <strong>for</strong> 2004.<br />
Møte i pr<strong>og</strong>ramgruppa: Pr<strong>og</strong>ramgruppa<br />
har vore samla til 3 møte.<br />
Fylkesdelplan <strong>for</strong> landbruk: Eitt initiativ i<br />
andre halvår 2003 er Fylkespris <strong>for</strong> idérike<br />
BAMA-prosjektet sleit med noko<br />
over<strong>for</strong>bruk i høve budsjettet i 2002, men<br />
framdrifta i 2003 har vore god. Prosjektet<br />
Interreg IIIC/ Euromountains.net har ennå<br />
ikkje fått på plass finansiering frå EU, <strong>og</strong><br />
vil tidlegast starte opp i april 2004.<br />
Forprosjektet om Fjellregionsamarbeid er<br />
ein god del på etterskot, men kan reknast<br />
som fullført ved årsskiftet.<br />
18
Årsmelding 2002<br />
Det er tre pr<strong>og</strong>ram under tema Eit godt liv, bu <strong>og</strong> leve<br />
Folkehelse <strong>og</strong> helsesamarbeid<br />
Rusførebygging, fysisk aktivitet <strong>for</strong><br />
inaktive, reduksjon av skader <strong>og</strong> ulukker,<br />
røykeavvenning <strong>og</strong> tilskotsordning <strong>for</strong><br />
generelle førebyggande tiltak er prosjekt<br />
<strong>og</strong> tiltak som det er arbeidd med i 2003.<br />
Det vart lyst ut midlar til generelle<br />
førebyggande tiltak <strong>for</strong> fyrste gong. Det<br />
vart stor søknad til desse frå svært ulike<br />
miljø <strong>og</strong> instansar.<br />
I tillegg starta arbeidet med oppfølging av<br />
St.meld. nr. 16 Resept <strong>for</strong> et sunnere<br />
Norge, der Regjeringa ut<strong>for</strong>drar<br />
fylkeskommunane til å bygge ein<br />
infrastruktur <strong>for</strong> folkehelse i fylka. Det vart<br />
arrangert fylkeskonferanse i november om<br />
dette temaet.<br />
Ung i <strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong><br />
Pr<strong>og</strong>rammet er delt inn i tema Arbeid,<br />
Utdanning <strong>og</strong> kompetanse,<br />
Kollektivtransport, Kultur <strong>og</strong> fritid <strong>og</strong><br />
Livskvalitet, deltaking <strong>og</strong> meistring. Dei<br />
siste åra har det vorte mindre prosjekt<br />
under dei to fyrste tema, då dette no <strong>for</strong><br />
det meste vert arbeidd med gjennnom<br />
pr<strong>og</strong>rammet Næring <strong>og</strong> læring.<br />
Pr<strong>og</strong>rammet har styrka samarbeidet med<br />
regionråda, <strong>og</strong> fleire tiltak i HAFS er teke<br />
inn i prosjekta. <strong>S<strong>og</strong>n</strong> Regionråd har fått<br />
tilskot i 2003 til eit haldningsskapande<br />
prosjekt i Luster.<br />
Prosjektet ”Rekruttering til Vik” er teke inn<br />
som erstatning <strong>for</strong> to tiltak som ikkje kom i<br />
gang. Eit rekrutteringsfirma er engasjert<br />
<strong>for</strong> å rekruttere familiar frå Nederland. Vik<br />
bidreg med 100.000,- medan<br />
<strong>fylkeskommune</strong>n gjev 150.000 til<br />
prosjektet som skal vare i eit år. Dersom<br />
det vert ein suksess kan dette verte utvida<br />
til å omfatte andre små kommunar med<br />
fråflyttingsproblem i <strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong>.<br />
Kultur <strong>og</strong> nærmiljø<br />
Budsjettmessig er heile pr<strong>og</strong>rammet<br />
KULTUR OG NÆRMILJØ finansiert<br />
gjennom det regionale kulturbudsjettet –<br />
kap 1500 kultur. Budsjettet, om vi berre ser<br />
på det <strong>fylkeskommune</strong>n bidreg med til<br />
pr<strong>og</strong>rammet innan<strong>for</strong> kap 1.500, ligg det på<br />
over 30 mill. Langt på veg kan ein seie at<br />
størsteparten av den regionale<br />
kulturverksemda er lagt inn i pr<strong>og</strong>rammet. I<br />
tillegg kjem midlar som vert løyst ut<br />
eksternt, anten dei kjem frå kommunane,<br />
statlege, andre regionale, private eller<br />
næringslivet.<br />
Frivillig kulturarbeid<br />
Det er særleg utan<strong>for</strong> dei tradisjonelle<br />
organisasjonane at det frivillige arbeidet<br />
har auka. Frå pr<strong>og</strong>rammet si side har ein<br />
vore oppteken av å etablere ein<br />
”møtestad” der aktørane får høve til å<br />
drøfte dei ut<strong>for</strong>dringar som ligg innan<strong>for</strong><br />
det frivillige kulturarbeidet.<br />
Kulturavdelinga arrangerte ein eigen<br />
konferanse i mars 2003 der frivillig<br />
kulturarbeid hadde eit særskilt fokus.<br />
Nærmiljanlegg <strong>og</strong> møteplassar<br />
I stor grad er det her snakk om<br />
handsaming av spelemidlar til<br />
nærmiljøanlegg <strong>og</strong> idrettsanlegg inkludert<br />
rehabilitering. Søknader om tilskot her set<br />
krav om kommunale idretts- <strong>og</strong><br />
anleggsplanar. Her ser vi at fleire<br />
kommunar etterkvart har vanskar med å<br />
få gjort planarbeidet i tråd med<br />
retningslinene, truleg grunna <strong>for</strong>vitring av<br />
19
Årsmelding 2002<br />
den kommunale beredskapen innan<br />
kultur<strong>for</strong>valtninga. (førebels viser oversikt<br />
at 6 kommunar, inkludert nokre av dei<br />
største kommunane ikkje vil få søknadsrett<br />
<strong>for</strong> 2004 grunna manglande<br />
plandokument).<br />
Kunst <strong>og</strong> kultur<strong>for</strong>midling<br />
Stiftinga <strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong> Kunstmuseum<br />
er organisert som eit genuint desentralisert<br />
tilbod. På museumssida vidare er det<br />
kanskje særleg spørsmål om Norsk<br />
Reiselivsmuseum som det no har blitt<br />
arbeidd med.<br />
I tråd med gjeldande musikkplan er det<br />
starta opp arbeid med å etablere eit <strong>S<strong>og</strong>n</strong><br />
<strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong> Symfoniorkester m.a.<br />
med hjelp av midlar frå pr<strong>og</strong>rammet<br />
KULTUR OG NÆRMILJØ. I tillegg<br />
er det skapt fleire turnear der lokale<br />
profesjonelle musikarar har delteke<br />
i ulike konsertkonstellasjonar med<br />
musikarar frå BFO.<br />
Kulturbaserte utviklingstiltak<br />
I mengde <strong>og</strong> i kroner vil dei<br />
kulturbaserte utviklingstiltaka klårt<br />
vere mest framtredande i<br />
pr<strong>og</strong>rammet KULTUR OG<br />
NÆRMILJØ. Heile 34 ulike<br />
satsingar som samstundes spenn<br />
nokså vidt, har fått løyvingar her.<br />
Kompetanse <strong>og</strong> opplæring<br />
Kompetansepr<strong>og</strong>ram <strong>for</strong> entreprenørskap<br />
REAL er eit kompetansepr<strong>og</strong>ram <strong>for</strong> entreprenørskap som er vidareutvikla ved Høgskulen i<br />
<strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong>. Vi har arrangert kurs <strong>for</strong> lærarar i dei vidaregåande skulane. Det var<br />
deltakarar frå 13 skular <strong>og</strong> det samla antallet <strong>for</strong> 2003 var 60.<br />
Entreprenørskap i grunnskulen<br />
Utdanningsavdelinga hos fylkesmannen sette i 2003 i nært samarbeid med<br />
Fylkeskommunen v/Ungt Entreprenørskap <strong>og</strong> NHO i gang med ei større satsing mot<br />
grunnskulen.<br />
Det vart løyvd kr. 500.000.- frå fylkesplanpr<strong>og</strong>rammet Kompetanse <strong>og</strong> opplæring til <strong>for</strong>deling<br />
i regionane. I første skuleåret var det 90 av i alt 146 grunnskular som har sett<br />
entreprenørskap opp på sin utviklingsplan.<br />
Ungt Entreprenørskap har i denne prosessen vore ein viktig samarbeidsaktør både inn mot<br />
skular, kommunar <strong>og</strong> næringsliv. Det er ingen grunn til å tru at at UE si rolle vil verte mindre<br />
betydningsfull inneverande år. For skuleåret 2003/2004 er 330 elevar registrert som<br />
bedriftselevar.<br />
Entreprenørskap vidaregåande skule<br />
Entreprenørskap i dei vidaregåande skulane er ein del av entreprenørskapssatsinga til<br />
fylkesmannen. Fire skular fekk til saman 150.000.- (Stryn, Øyrane, Dale <strong>og</strong> Luster).<br />
20
Årsmelding 2002<br />
IKT HAFS<br />
Konseptet går på å gje tilbod om<br />
grunnkurs til ungdommar (eller vaksne<br />
jf kompetansere<strong>for</strong>ma) på heimplassen<br />
der det er lang avstand til<br />
vidaregåande skule. I HAFS gjeld dette<br />
store delar av Gulen, heile Solund <strong>og</strong><br />
øyane i Askvoll. Teorifag vil vere nettbaserte,<br />
<strong>og</strong> dei praktiske faga vil verte gjevne i lokale<br />
bedrifter. Elevane skal ha ein samlingsplass<br />
<strong>og</strong> ein rettleiar lokalt, men kontakt med<br />
faglærarar vil vere nettbasert.<br />
REALKOMPETANSEVURDERING<br />
Det er starta opp eit pilotprosjekt i<br />
<strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong> med følgjande<br />
målsetjing:<br />
Synleggjere korleis dokumentasjon av<br />
realkompetanse kan brukast <strong>for</strong> å<br />
gjere verksemdene sterkare.<br />
Gjennomføre kompetansekartlegging, GAPanalysar,<br />
utarbeiding av individuelle<br />
karriereplaner. Bevisstgjering både av<br />
arbeidstakar sitt ansvar <strong>for</strong> eigen utvikling <strong>og</strong><br />
av realkompetansen til den enkelte, <strong>og</strong> bruke<br />
denne <strong>for</strong> å få eit meir inkluderande arbeidsliv<br />
i verksemdene. Spreie erfaringar.<br />
Pr<strong>og</strong>rambudsjettet er disponert slik:<br />
Entreprenørskap i grunn <strong>og</strong> vidaregåande skular 500.000.-<br />
Ungt Entreprenørskap i <strong>S<strong>og</strong>n</strong>&<strong>Fjordane</strong> 100.000.-<br />
Ikt- Hafs 15.000.-<br />
Realkompetansevurdering 30.000.-<br />
Mini-Real 50.000.-<br />
Bidrag til NHO si pr<strong>og</strong>ramleiing 250.000,-<br />
Kunnskap <strong>og</strong> verktøy<br />
Integrering av berekraftomsyn<br />
Val av berekraftindikatorar <strong>for</strong> <strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong> vart gjort på grunnlag av arbeidsmøte med<br />
fylkesutvalet/<strong>hovudutval</strong> <strong>for</strong> regional utvikling hausten 2002. På grunnlag av desse vart det<br />
utarbeidd berekraftrekneskap som vart presentert i årsrapporten <strong>for</strong> 2002.<br />
Berekraftrekneskapet <strong>for</strong> 2003 finn du anna stad i meldinga.<br />
Miljønettverk <strong>og</strong> erfaringsutveksling<br />
Målet er å vera eit knutepunkt <strong>for</strong> Lokal<br />
agenda 21 i fylket, gjennom m.a. bruk av<br />
plannett til in<strong>for</strong>masjon. Kontakt med<br />
lag/organisasjonar: m.a. deltaking på<br />
organisasjonane i ”Forum <strong>for</strong> natur <strong>og</strong><br />
friluftsliv” si fellessamling hausten 2003.<br />
Vidareføring av ”Startpakke LA21” <strong>for</strong><br />
lag/organisasjonar.<br />
Tiltak er gjennomført i tråd med oppdrag.<br />
Det vart ikkje gjennomført noko samling i<br />
<strong>for</strong>um <strong>for</strong> berekraftig utvikling hausten<br />
2003 pga. kommune- <strong>og</strong> fylkestingsvalet.<br />
Det vert lagt opp til den 6. samlinga<br />
hausten 2004<br />
Kulturminne, areal <strong>og</strong> naturressurs<strong>for</strong>valtning<br />
Pr<strong>og</strong>rammet inneheldt i 2003 ti prosjekt<br />
som er <strong>for</strong>ankra i kommunane.<br />
Etter at ”Pr<strong>og</strong>ramoppdrag mellom<br />
fylkesrådmann <strong>og</strong> fylkesdirektør <strong>for</strong> kultur”<br />
blei skrive under den 19. mars 2003, har
Årsmelding 2002<br />
pr<strong>og</strong>ramgruppa kr.1 100 000.- til<br />
disposisjon. Det er løyvd kr. 500 000.- frå<br />
kulturavdelinga sine utviklingsmidlar <strong>og</strong> kr.<br />
500 000.- frå regionalavdelinga sine<br />
utviklingsmidlar. I tillegg er det løyvd kr.<br />
100 000.- frå midlane til fysisk<br />
infrastruktur.<br />
Pr<strong>og</strong>ramgruppa er med å sikrar at<br />
prosjekta har høg fagleg profil.<br />
Pr<strong>og</strong>rammet har ei overvekt av prosjekt<br />
som omhandlar det prioriterte området<br />
”Kulturminne, kulturlandskap <strong>og</strong><br />
bygningsmiljø”. Dette har vore drøfta i<br />
pr<strong>og</strong>ramgruppa ved fleire høve. Det har<br />
synt seg at prosjekt som spesifikt<br />
omhandlar det prioriterte området<br />
”Biol<strong>og</strong>isk mangfald” er få, <strong>og</strong> gruppa har i<br />
staden tatt inn prosjekt som arbeider med<br />
natur- <strong>og</strong> kulturlandskap. Biol<strong>og</strong>isk<br />
mangfald er gjerne eit av fleire tema i<br />
desse prosjekta. Slike prosjekt er<br />
Stimuleringsmidlar Lokal Agenda 21<br />
Det kom inn 17 søknader med total<br />
søknadssum kr 411.095; - 15 av desse<br />
fekk støtte. Det var særleg mange<br />
skuleprosjekt, noko som var prioritert.<br />
Sidan det ikkje vart gjennomført noko<br />
Vegkanten, Skjøtselsplan <strong>for</strong> Urnes,<br />
Kulturlandskap <strong>og</strong> museum <strong>og</strong><br />
Kulturbasert turguiding.<br />
Pr<strong>og</strong>ramgruppa har teke mål av seg å<br />
vere ein fagleg støttespelar i arbeidet i<br />
prosjekta. Dette meiner vi at vi har vore. Vi<br />
har halde møte der prosjektleiarane har<br />
vore tilstades <strong>og</strong> in<strong>for</strong>mert <strong>og</strong> dei har fått<br />
tilbakemeldingar frå gruppa. Men vi har<br />
sjølvsagt <strong>og</strong>så hatt kontakt med prosjekta<br />
på andre måtar.<br />
I 2003 blei det arrangert 3 møte i<br />
pr<strong>og</strong>ramgruppa, eit om våren <strong>og</strong> to om<br />
hausten.<br />
Pr<strong>og</strong>ramgruppa har <strong>og</strong>så skrive under ein<br />
”Intensjonsavtale” i 2003, som syner det<br />
samarbeidet som har vore i gruppa på<br />
tvers av etatane.<br />
samling i <strong>for</strong>um <strong>for</strong> berekraftig utvikling,<br />
valde vi å bruka dei unytta midlane til<br />
samlinga til å kunna støtta fleire av<br />
prosjektsøknadane. Total vart det di<strong>for</strong><br />
tildelt kr 359.800<br />
IKT <strong>og</strong> open <strong>for</strong>valtning<br />
Organisering<br />
Pr<strong>og</strong>rammet er kopla tett til It-<strong>for</strong>um i <strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong> gjennom ein ”Felles dagsorden”.<br />
Strategigruppa i It-<strong>for</strong>um er kjernen i pr<strong>og</strong>ramgruppa.<br />
Breibandutbygginga<br />
Folkesetnad <strong>og</strong> ge<strong>og</strong>rafi gjer delar av fylket uinteressant <strong>for</strong> dei store, kommersielle<br />
aktørane. Dekking av breiband <strong>og</strong> pris på teletenester i fylket er likevel inne i ein positiv<br />
utvikling 1 . Særleg har samarbeidet om Høykom-prosjektet ”Skulenett <strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong>” hatt<br />
effekt.<br />
Ein modell med:<br />
• samordning av offentlege anbod<br />
• elles infrastrukturfremjande prosjekt<br />
• fylkeskommunal tilskottsordning<br />
har synt seg å vere særs effektiv i dette arbeidet.<br />
1 http://www.it-<strong>for</strong>um.no/bbf/<br />
22
Årsmelding 2002<br />
Det vert arbeid systematisk med å auke statleg medverknad i infrastrukturutbygginga, t.d.<br />
gjennom Høykom-pr<strong>og</strong>rammet.<br />
Samarbeid - Prøvefylke <strong>for</strong> offentlig administrasjon <strong>og</strong> tenestutvikling<br />
Driftssamarbeid mellom kommunane er<br />
aukande. Utvikling <strong>og</strong> bruk av<br />
kommunenetta i Sunnfjord, Nordfjord <strong>og</strong><br />
<strong>S<strong>og</strong>n</strong> stimulerer til samordning av<br />
internadministrative oppgåver.<br />
Internasjonale pr<strong>og</strong>ram som t.d. GeoShare<br />
stimulerer <strong>og</strong> til samarbeid om ge<strong>og</strong>rafiske<br />
in<strong>for</strong>masjonssystem inna<strong>for</strong> kultur, reiseliv<br />
<strong>og</strong> kystsoneplanlegging.<br />
Innhald <strong>og</strong> tenesteutvikling<br />
Kvalitet <strong>og</strong> omfang av offentlege netttenester<br />
er gradvis aukande. Særleg er<br />
fylket gode på nasjonale tenester som<br />
Norge.no, Fylkesmannen.no mv.<br />
Kompetanse <strong>og</strong> <strong>for</strong>midling<br />
Samarbeidet med It-<strong>for</strong>um (Arbeidsgruppa<br />
Breiband<strong>for</strong>um) har sikra:<br />
• Overvaking av breibandutbygga<br />
• Utvikling av kartbasert søketeneste<br />
• Regional erfaringsutveksling<br />
• Lokale info- <strong>og</strong> motiveringsmøte<br />
Avvik<br />
Arbeidet med etablering av<br />
Kommunetelefonen, Plannett som<br />
nasjonal teneste, vidareutvikling av<br />
Offentlege servicekontor, Personifiserte<br />
Prosjektet ”Best på nett” førte til at alle<br />
kommunane i fylket fekk kommunale<br />
heimsider med god kvalitet i 2003.<br />
• Årleg nasjonal breibandkonferanse<br />
• Breiband i kommunale<br />
reguleringsplanar<br />
• Resultat<strong>for</strong>midling<br />
nett-tenester (Mappa.mi) <strong>og</strong> omstilling <strong>og</strong><br />
samarbeid i kommunane er anten ikkje<br />
starta opp, ligg etter planen eller manglar<br />
finansiering.<br />
Skulenett <strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong>, Best på nett, Breiband<strong>for</strong>um <strong>og</strong> GeoShare har hatt god mediadekking.<br />
Bu- <strong>og</strong> arbeidsområde<br />
Senterstruktur, tettstadutvikling, tilgjenge<br />
<strong>og</strong> kollektivtrafikk er prioriterte område<br />
inna<strong>for</strong> pr<strong>og</strong>ram <strong>for</strong> Bu- <strong>og</strong> arbeidsområde.<br />
Ut frå signal om reduserte midlar, har<br />
pr<strong>og</strong>ramleiar i 2003 valt å ikkje gå ut<br />
skriftleg til kommunane med invitasjon til å<br />
søkja om midlar frå pr<strong>og</strong>rammet. Ein<br />
føresetnad <strong>for</strong> at vi skal ut<strong>for</strong>dra<br />
kommunene til å satsa, må vera at vi er<br />
rimeleg trygge på at vi som partnar sjølve<br />
har kapasitet <strong>og</strong> midlar å setje inn i<br />
prosjektet.<br />
Det har gjennom året vore arbeidd med å<br />
realisere vidare utbygging av Trollebø<br />
industripark i Vågsøy. Nordfjord hamn har<br />
overteke det administrative ansvaret <strong>for</strong><br />
utbygginga. Parallelt med ei<br />
reguleringsendring av området, er det<br />
fysiske arbeidet venta å starta opp tidleg<br />
på våren 2004. Dette er ei viktig satsing<br />
<strong>for</strong> både kommunen, regionen <strong>og</strong> fylket. Til<br />
prosjektet ligg det inne eit tilskot på i alt 15<br />
mill. kroner frå pr<strong>og</strong>rammet.<br />
Eid kommune fekk i 2002 tilskot frå<br />
pr<strong>og</strong>rammet til eit prosjekt <strong>for</strong> framføring<br />
av breiband <strong>og</strong> fjordvarme på<br />
23
Årsmelding 2002<br />
Nordfjordeid. Då dette er eit pilotprosjekt,<br />
er det i ettertid innvilga eit mindre tilskot til<br />
utarbeiding <strong>og</strong> utlegging av in<strong>for</strong>masjon<br />
om prosjektet på internett.<br />
Gjennom året har det vore kontakt frå<br />
fleire kommunar som arbeidar med<br />
aktuelle prosjekt. Pr<strong>og</strong>ramleiar har vore i<br />
møte/synfaring med Eid kommune om<br />
Eidsgata, <strong>og</strong> det vert arbeidd med<br />
konkrete prosjekt i Årdal <strong>og</strong> Hornindal bl.a.<br />
Eit viktig tema i alle prosjekt som handlar<br />
om å utvikle tettstadene våre, er tilgjenge.<br />
Pr<strong>og</strong>ramleiar har <strong>og</strong> vil ut frå det prioritera<br />
eit tett samarbeid med organisasjonar som<br />
arbeidar <strong>for</strong> å betra tilhøva <strong>for</strong> dei<br />
rørslehemma i samfunnet.<br />
Økonomi:<br />
Pr<strong>og</strong>ram Budsjett Disponert Rest<br />
Bu- <strong>og</strong> arbeidsområde 7.000.000 6.158.221 841.779<br />
Vass<strong>for</strong>syning 4.020.000 2.600.000 1.420.000<br />
Anna 1.900.000 - 1.900.000<br />
Sum 11.020.000 10.658.221 361.779 (overført)<br />
Innvilga tilskot:<br />
1. Flora kommune – Strandgata <strong>og</strong> Torget inntil kr. 1.233.221<br />
2. Eid kommune - Område ved Almenningen inntil kr. 185.000<br />
3. Luster kommune - Gaupne sentrum inntil kr. 1.200.000<br />
4. Selje kommune - Selje sentrum (Nabben) inntil kr. 1.850.000<br />
5. <strong>S<strong>og</strong>n</strong>dal kommune - Turveg Kaup. - <strong>S<strong>og</strong>n</strong>dal inntil kr. 250.000<br />
6. Hyllestad kommune - Stadutvikling Leirvik inntil kr. 350.000<br />
7. Førde kommune - Byutvikling Førde inntil kr. 140.000<br />
8. Luster kommune - Hafslo vassverk inntil kr. 2.100.000<br />
9. Hyllestad kommune - Bøfjorden vassverk inntil kr. 1.400.000<br />
10. Eid kommune – in<strong>for</strong>masjonsprosjekt Fjordvarme inntil kr. 50.000<br />
Sum Kr. 8.758.221<br />
Prosjekta 1 –10 er alle igangsett <strong>og</strong> i godt gjenge. Prosjekt 1 Strandgata <strong>og</strong> Torget er i<br />
avslutningsfasen. Det same gjeld fleire av dei andre prosjekta.<br />
Ut frå budsjett <strong>for</strong> <strong>for</strong> ”Bu- <strong>og</strong> arbeidsområd” er det vedteke nytta midlar på anna prosjekt.<br />
Dette er kr. 500.000 til øvingsfelt Florø Lufthamn, kr. 1000.000 til tenestekjøp breiband, kr.<br />
300.000 til Rutilprosjektet, <strong>og</strong> kr. 100.000 til prosjektet Sail Training International.<br />
Kommuneretta arbeid<br />
RETTLEIING OG SAKSHANDSAMING<br />
Plansaker<br />
Det er gjeve fråsegn til ca. 120<br />
kommunale planar (detaljplanar, kommune<br />
<strong>og</strong> kommunedelplanar etter plan- <strong>og</strong><br />
bygningslova). Dei mest konfliktfylte<br />
arealplansakene vart drøfta i Plan<strong>for</strong>um <strong>og</strong><br />
fulgt opp med møter i regi av Plan<strong>for</strong>um<br />
<strong>for</strong> å unngå motsegn eller bidra med hjelp<br />
undervegs i planprosessane.<br />
Fylkeskommunen deltok som planfagleg<br />
rådgjevar i ei motsegnssak reist av<br />
miljøvernavdelinga hjå fylkesmannen.<br />
Ingen arealplanar resulterte i motsegn frå<br />
<strong>fylkeskommune</strong>n.<br />
24
Årsmelding 2002<br />
VASSFORUM<br />
Vass<strong>for</strong>um – tidlegare samarbeids<strong>for</strong>um<br />
<strong>for</strong> Fylkeslegen, Fylkesmannen,<br />
næringsmiddeltilsyna <strong>og</strong> <strong>fylkeskommune</strong>n<br />
har i 2003 ikkje vore aktivt. "Pr<strong>og</strong>ram <strong>for</strong><br />
vann<strong>for</strong>syning" er i prinsippet avvikla<br />
sentralt, <strong>og</strong> den økonomiske ramma knytt<br />
til pr<strong>og</strong>rammet er overført til<br />
TILTAKSFORUM<br />
Tiltaks<strong>for</strong>um er eit <strong>for</strong>um <strong>for</strong><br />
næringssjefar/andre tiltaksmedarbeidarar i<br />
kommunane. I 2003 har <strong>for</strong>umet berre hatt<br />
éi samling i eigen regi. Denne vart lagt opp<br />
i tilknyting til internasjonal konferanse<br />
FØREBYGGANDE ARBEID<br />
Det førebyggande arbeidet rettar seg mot<br />
kommunane <strong>og</strong> dei vidaregåande skulane.<br />
Arbeidet er generelt, men har dei siste åra<br />
fyrst <strong>og</strong> fremst vore retta mot ungdom.<br />
Etter kvart har eldre <strong>og</strong>så kome meir inn<br />
som ei prioritert målgruppe.<br />
Fylkeskommunen har tiltak/prosjekt på alle<br />
utsette helseområder, anten åleine eller<br />
saman med fylkesmannen si<br />
helseavdeling: rus <strong>og</strong> tobakk, skader <strong>og</strong><br />
ulykker, fysisk aktivitet, psykososiale tiltak<br />
<strong>og</strong> ernæring. I tillegg til fylkesdekkande<br />
prosjekt, vert lokale tiltak støtta<br />
økonomisk. Vi får tilbakemeldingar på at<br />
dette er svært viktig <strong>for</strong> at tiltaka kan<br />
realiserast. Gjennom åra har kontaktnettet<br />
ut mot kommunane <strong>og</strong> regionråda vorte<br />
omfattande, noko som gjer at vi har noko å<br />
bygge på i arbeidet med å etablere ein<br />
infrastruktur – bygge vardar – <strong>for</strong><br />
folkehelse i fylket.<br />
Regjeringa ut<strong>for</strong>dra i 2003<br />
fylkeskommunane til å ta ansvar <strong>for</strong><br />
etablering <strong>og</strong> administrasjon av ein<br />
folkehelsekjede. Dette betyr at staten vil<br />
inngå partnarskap med fylkeskommunane,<br />
som igjen inngår partnarskap med<br />
kommunar. Som ledd i dette arrangerte vi,<br />
saman med 4 andre fylke, Sosial- <strong>og</strong><br />
helsedepartementet <strong>og</strong> KS sentralt, ei<br />
<strong>fylkeskommune</strong>n. Vidareføring av<br />
pr<strong>og</strong>rammet ligg inne i pr<strong>og</strong>ramplan, men<br />
det er små utsikter til midlar vidare. Etter<br />
at Næringsmiddeltilsynet no er<br />
omorganisert til Mattilsynet, må det takast<br />
stilling til vidareføring av arbeidet inna<strong>for</strong><br />
Vass<strong>for</strong>um, <strong>og</strong> eventuelt tema <strong>for</strong> arbeidet.<br />
(ymse EU-prosjekt, endra rammevilkår,<br />
m.m.) som vart arrangert i Førde 12. <strong>og</strong><br />
13. november.<br />
nasjonal konferanse om ut<strong>for</strong>dringane i<br />
St.meld. nr. 16 – Resept <strong>for</strong> et sunnere<br />
Norge. Her hos oss vart denne<br />
konferansen følgt opp med ei<br />
fylkeskonferanse i november,<br />
Som ledd i det skadeførebyggande<br />
arbeidet arrangerte vi reise til 5.th Nordic<br />
Safe Community Conference i Helsinki <strong>for</strong><br />
16 deltakarar frå heile fylket. Prosjektet<br />
”Trygt heim <strong>for</strong> ein 50-lapp” vart presentert<br />
av leiar i FTU som del av<br />
konferansepr<strong>og</strong>rammet, <strong>og</strong> vi hadde med<br />
oss ein stor stand som fekk stor<br />
merksemd.<br />
I 2003 vart vi oppmoda om å søkje status<br />
som trygt lokalsamfunn/fylke i Verdens<br />
Helsestasjon sitt verdsomspennande<br />
nettverk. Dette fekk tilslutning politisk, <strong>og</strong><br />
arbeidet med søknaden starta på<br />
haustparten.
Årsmelding 2002<br />
ENERGISEKTOREN<br />
Supplering av Verneplan <strong>for</strong> vassdrag<br />
Eit <strong>for</strong>slag om supplering av Verneplan <strong>for</strong><br />
vassdrag var ute på høyring i 2002. For<br />
<strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> Fj. var det i <strong>for</strong>slaget med åtte<br />
nye vassdrag. Departementet sende<br />
seinare NVE si innstilling ut på høyring <strong>og</strong><br />
<strong>fylkeskommune</strong>n svarte administrativt at<br />
ein ikkje hadde ytterlegare merknader<br />
utover det som vart sagt under<br />
handsaminga i 2002.<br />
Heimfall, evt. endringar i industrikonsesjonslova <strong>og</strong> vassdragsreguleringslova<br />
Eit <strong>for</strong>slag frå Olje- <strong>og</strong><br />
energidepartementet om endringar i<br />
industrikonsesjonslova<br />
<strong>og</strong><br />
vassdragsreguleringslova var ute til<br />
høyring ved årsskiftet 2002/2003. Det<br />
mest vidtrekkande <strong>for</strong>slaget var innføring<br />
av tidsavgrensa konsesjonstid <strong>og</strong> heimfall<br />
til staten etter 75 år <strong>for</strong> alle kraftverk, <strong>og</strong>så<br />
<strong>for</strong> offentleg eigde kraftverk som i dag har<br />
tidsuavgrensa konsesjonar utan heimfall.<br />
Det vart sett ned eit offentleg<br />
utgreiingsutval som skal vurdere ordninga<br />
med heimfall <strong>for</strong> kraftverk. Utvalet skal gje<br />
si innstilling (NOU) hausten 2004.<br />
Konsesjonskraft<br />
<strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong> Energi AS handterer<br />
konsesjonskrafta <strong>for</strong> <strong>fylkeskommune</strong>n si<br />
rekning <strong>og</strong> risiko. I perioden 1999-2002<br />
oppnådde <strong>fylkeskommune</strong>n årlege resultat<br />
i storleik 12 -15 millionar kroner frå<br />
konsesjonskraftomsetninga. For 2003 vart<br />
avkastninga i overkant av 30 mill. kroner.<br />
Denne markerte auken har samanheng<br />
med høge kraftprisar vinteren 2002-2003<br />
Andre prosjekt<br />
Natur <strong>og</strong> kulturbasert Læring –<br />
Fjellatlas.no er <strong>for</strong>ankra i to<br />
fylkesplanpr<strong>og</strong>ram <strong>og</strong> gått inn som eit<br />
delprosjekt under Skulenett <strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong><br />
<strong>Fjordane</strong><br />
Det heile starta med eit pilotprosjekt i 2002<br />
i turistkommunen Balestrand. Bakgrunnen<br />
<strong>for</strong> prosjektet var eit ønske om å lære opp<br />
turistguider i Balestrand, gi dem<br />
kvalitetssikra <strong>og</strong> oppdatert in<strong>for</strong>masjon om<br />
alt det fjellturistane kan tenkast å vere<br />
interessert i <strong>og</strong> knytte det opp mot<br />
elektroniske kart (GIS). Tenesten finn ein<br />
på www.fjellatlas.no<br />
Prosjektet er ført vidare i 2003 under<br />
namnet AP5 (Fjellatlas – Natur <strong>og</strong><br />
Kulturbasert Læring) under Skulenett<br />
<strong>og</strong> at konsesjonskraftprisen vart sett ned<br />
med 1,0 øre/kWh frå 2002 til 2003.<br />
Fylkestinget gjorde i des. 2003 vedtak i ei<br />
sak der ein tidlegare avtale med SFE AS<br />
når det gjeld handteringa av<br />
konsesjonskrafta, vart erstatta med ein ny<br />
avtale som <strong>for</strong>maliserer etablert praksis <strong>og</strong><br />
regulerer avtale<strong>for</strong>holdet klarare enn<br />
tidlegare.<br />
<strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong>. Lærarar ved 8 skular<br />
har jobba kreativt med å ut<strong>for</strong>me eit<br />
undervisningsopplegg med bruk av IKT <strong>og</strong><br />
breiband. Elevprosjekt skal produsere<br />
innholdet på nettsida. Elevane vil til dømes<br />
samle materiale om flora <strong>og</strong> fauna,<br />
historisk stoff etc, utstyrt med<br />
digitalkamera <strong>og</strong> lydopptaker. Ved kvar<br />
skule er det utnemnd ein lærar til<br />
ansvarleg redaktør. Materialet må<br />
sjølvsagt bli kvalitetssikra før det vert lagt<br />
ut på nettet. Hensikten er at elevane skal<br />
få større interesse <strong>for</strong> nærområdet<br />
samtidig som dei får erfaring med å samle<br />
inn <strong>og</strong> redigere stoff. Skulene vil <strong>og</strong>så<br />
bruke Fjellatlas som læringsressurs i eige<br />
arbeid med heimstaden. Prosjektet<br />
inviterer til tverrfagleg arbeid.<br />
26
Årsmelding 2001<br />
REKNESKAP/BUDSJETT PLAN OG NÆRING 2003<br />
Økonomisk resultat <strong>for</strong> sektoren<br />
Rekne skap Budsjett Budsjett Løyvd Rekne Avvik Endring<br />
skap<br />
2002 2003 2003 ikkje 2003<br />
budsj<br />
Oppr. Revidert BO3/R03 R02/R03<br />
Driftsutgifter 40699 7175 7250 7167 83 33532<br />
Statsm.2000/2002 0 9667 9667 -9667 -9667<br />
Statsm.2003 0 64700 52050 -52050 -52050<br />
Renter fylkesplanfond 0 8150 5209 -5209 -5209<br />
Sum utgifter 40699 7175 7250 82517 74093 -66843 -33394<br />
Driftsinntekter 32036 0 0 0 0 32036<br />
Statsm.2000/2002 0 9667 9667 -9667<br />
Statsmidlar 2003 0 64700 52050 -52050<br />
Renter fylkesplanfond 0 8150 5209 -5209<br />
Sum inntekter 32036 0 0 82517 66926 -66926 -34890<br />
Netto utgift 8663 7175 7250 7167 83 1496<br />
27
Årsmelding 2001<br />
Miljørekneskap<br />
Miljørekneskapen skal gi in<strong>for</strong>masjon om<br />
<strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong> utviklar seg i rett lei i<br />
høve til berekraftmålet <strong>og</strong> vart presentert<br />
<strong>for</strong> første gong i årsrapporten til <strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong><br />
<strong>Fjordane</strong> <strong>fylkeskommune</strong> i 2002, som den<br />
første i sitt slag.<br />
Metode <strong>og</strong> gjennomføring er utført av<br />
Vestlands<strong>for</strong>sking i samarbeid med <strong>S<strong>og</strong>n</strong><br />
<strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong> <strong>fylkeskommune</strong> <strong>og</strong> seks<br />
andre kommunar.<br />
Ressurs<strong>for</strong>valtning<br />
Kvar innbyggarar i <strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong> er opphav til 20 prosent mindre hushaldsavfall enn<br />
gjennomsnitts-nordmannen. Dette kan vere eit utslag av at innbyggarane i vårt fylke ikkje har<br />
tatt del i den norske <strong>for</strong>bruksveksten i same grad som andre.<br />
Biol<strong>og</strong>isk mangfald<br />
<strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong> har meir jordbruksareal<br />
i drift i dag enn i 1995. Andelen økol<strong>og</strong>isk<br />
landbruksareal har stige jamt i <strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong><br />
<strong>Fjordane</strong>, men frå ein auke på nesten 10<br />
prosent frå 2001 til 2002, opplevde vi i<br />
2003 ein reduksjon på 6 prosent i høve til<br />
året før. Det gjer at fylket kan vere i ferd<br />
med å misse ”øko-<strong>for</strong>spranget”.<br />
Avvirkinga i høve til produktivt sk<strong>og</strong>areal<br />
er langt mindre (26%) i fylket enn i heile<br />
landet, men den negative utviklinga i<br />
sk<strong>og</strong>savvirking er noko mindre her enn på<br />
landsplan. <strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong><br />
omdisponerer relativt mindre jordbruksland<br />
enn landet under eitt, <strong>og</strong> det ser ut til at<br />
2000 var eit unntaksår i så måte. Det er<br />
likevel <strong>for</strong> tidleg å seie om dette er eit meir<br />
varig brot med den langsiktige utviklinga<br />
som har gått i retning av stadig større årlig<br />
nedbygging av jordbruksland. Bygging av<br />
sk<strong>og</strong>sbilvegar i høve til produktivt<br />
sk<strong>og</strong>sareal har blitt halvert frå 2000 til<br />
2002, <strong>og</strong> <strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong> ligg no 13<br />
prosent under landssnittet på denne<br />
indikatoren.<br />
Tabellen under viser ei oppsummering av<br />
status innan<strong>for</strong> dei seks berekraftstema, i<br />
tillegg til at vi indikerer utviklingstrenden.<br />
28
Årsmelding 2001<br />
Vi ser at <strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong> opplever<br />
negative trendar inna<strong>for</strong> livskvalitet.<br />
Sjølv om fylket stadig utmerkar seg med<br />
gode levekår, er det utviklingstrekk som<br />
går i motsett lei. Fråflytting <strong>og</strong> økonomisk<br />
stagnasjon gir seg utslag som i denne<br />
modellen kan bli tolka positivt i<br />
berekraftssamanheng. Det gjeld trulig<br />
indikatorar som mengd hushaldsavfall <strong>og</strong><br />
utslepp av klimagassar utanom<br />
kraftkrevjande industri – <strong>og</strong> heilt opplagt<br />
<strong>for</strong> <strong>for</strong>bruk per innbyggar. Lågare <strong>for</strong>bruk<br />
betyr i mange samanhengar mindre<br />
påkjenning på miljøet. Den positive<br />
trenden <strong>for</strong> lokal ureining <strong>og</strong> energi <strong>og</strong><br />
klima kan der<strong>for</strong> til ein viss grad ha<br />
samanheng med ei negativ<br />
samfunnsutvikling. Men: Dei reduserte<br />
klimagassutsleppa frå den kraftkrevjande<br />
industrien er resultat av vellykka miljøtiltak<br />
i verksemdene.<br />
Berekrafttema<br />
Situasjon i høve til<br />
landsgjennomsnittet<br />
1. Livskvalitet + -<br />
2. Lokal ureining 0 +<br />
3. Ressurs<strong>for</strong>valtning + 0<br />
4. Biol<strong>og</strong>isk mangfald 0 +<br />
5. Energi <strong>og</strong> klima + +<br />
6. Berekraftig produksjon <strong>og</strong> <strong>for</strong>bruk + 0<br />
Samla konklusjon + +<br />
Trend<br />
Oppsummering<br />
• Høgare levealder, betre levekårsindeks<br />
• Færre trafikkskadde<br />
• Mindre støy<br />
• Meir reduksjon i nitr<strong>og</strong>enutslepp, auke i fos<strong>for</strong>utslepp.<br />
• Auke i tal turstiar, gang- <strong>og</strong> sykkelveger.<br />
• Meir jordbruksareal i drift<br />
• Reduksjon i økol<strong>og</strong>isk areal<br />
• Utbygging av sk<strong>og</strong>svegar halvert på to år<br />
• 10% lågare utslepp av klimagassar<br />
• Lågare privat <strong>for</strong>bruk enn landsgjennomsnittet<br />
• Fleire einebustader, færre innskuddsboligar, høgare buareal<br />
Den kanskje mest påfallande endringa i<br />
høve til berekraftsrekneskapen som vart<br />
lagt fram i 2003, er at <strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong><br />
no kjem betre ut på temaet biol<strong>og</strong>isk<br />
mangfald. Her kjenner vi rett nok ikkje<br />
utviklinga i tap av urørt natur, men på dei<br />
tre andre indikatorane er det snakk om<br />
klare <strong>for</strong>betringar sett i eit<br />
berekraftsperspektiv.<br />
Positiv utvikling <strong>for</strong> tre av seks<br />
berekraftstema <strong>og</strong> tilbakegang på berre<br />
eitt tema, gjer at den samla konklusjonen<br />
blir at fylket har gått i positiv lei. Ingen av<br />
dei seks tematiske oppsummeringane<br />
tydar på at <strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong> i sum kjem<br />
dårlegare ut enn landet under eitt. Dette er<br />
oppløftande resultat, men samstundes<br />
resultat som det ikkje er grunn til å slå seg<br />
til ro med: I den store samanhangen må<br />
det understrekast at vi her i fylket – tilliks<br />
med resten av Noreg – er langt frå målet<br />
om ei berekraftig utvikling.<br />
29
Årsmelding 2002<br />
30
Årsmelding 2002<br />
SAMFERDSLESEKSJONEN<br />
MÅLOPPNÅING – BETRE REISETILBOD OG BALANSE I BUDSJETTET<br />
Det overordna målet med <strong>fylkeskommune</strong>n<br />
sitt engasjement innan <strong>samferdsle</strong> er å<br />
fremje busetnad <strong>og</strong> næringsliv i fylket. Dette<br />
gjer vi ved å syte <strong>for</strong> eit så godt<br />
transporttilbod som råd innan<strong>for</strong> dei<br />
budsjettråmene som vi disponerer.<br />
Det vart inngått nye langsiktige avtaler med<br />
ruteselskapa i 2003. Vi har ei 4-årig avtale<br />
med busselskapa <strong>og</strong> ein 5 årig avtale med<br />
Fylkesbaatane i <strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong>. Desse<br />
avtalane, samt ei marknadstilpassing av<br />
reisetibodet førte til at ein fekk til nokre<br />
<strong>for</strong>betringar i tråd med innkomne innspel <strong>og</strong><br />
endra kundebehov. Dette vart finansiert<br />
gjennom innsparingar som følgje av auka<br />
bruk av drosje <strong>og</strong> maxi-taxi, vekktaking av<br />
nokre få særleg dårlege ruter, samordnings<strong>og</strong><br />
omleggingstiltak, redusert omfang av<br />
midtskyss (dvs tidlegare heimkøyring av<br />
elevar i småskulen) <strong>og</strong> redusert godtgjersle<br />
til einskilde lange bussruter. Det vart elles<br />
sett meir trøkk i satsinga på ungdomstiltak.<br />
Dette gjeld ungdomskort, prosjektet ”Trygt<br />
heim <strong>for</strong> ein 50-lapp” <strong>og</strong> prosjektet med<br />
kveldsskyssar <strong>for</strong> ungdom til/frå<br />
fritidsaktivitetar.<br />
Vi hadde eit meir<strong>for</strong>bruk på<br />
<strong>samferdsle</strong>budsjettet med ca kr 400.000,- i<br />
2003. Dette kan tilskrivast meir<strong>for</strong>bruk innan<br />
ungdomskort, skys <strong>for</strong> <strong>for</strong> funksjonshemma<br />
<strong>og</strong> lokale båtruter.<br />
FORBETRING AV BUSSTILBODET<br />
Gjennom den nye langsiktige avtalen med<br />
busselskapa er busstilbodet ytterlegare<br />
marknadstilpassa. Selskapa har no sjølv eit<br />
ansvar <strong>for</strong> å redusere produksjonen på<br />
”dårlege” ruter <strong>for</strong> å sette denne<br />
produksjonen inn på dei meir lønsame<br />
rutene. I tillegg har selskapa fått eit større<br />
inntektsansvar enn tidlegare. Også i 2003<br />
tok ein vekk nokre få dårlege ruter <strong>og</strong> nytta<br />
ein del av desse midlane til <strong>for</strong>betringar i<br />
andre samband. Gjennom<br />
marknadstilpassinga vart det etablert ei<br />
arbeidsrute mellom Stryn <strong>og</strong> Måløy, i første<br />
omgang som ei prøveordning fram til 1. mai<br />
2004. I 2003 vart ekspressbussmarknaden<br />
liberalisert. Dette har ført til at fleire har søkt<br />
konsesjon på nye fylkesoverskridande<br />
ekspressbussruter. Det er mellom anna<br />
gjeve konsesjon til ei kombinert gods- <strong>og</strong><br />
personrute mellom Florø <strong>og</strong> Stavanger,<br />
Oljebyekspressen. Denne ruta skulle starte<br />
opp frå 1. mai 2003, men er enno ikkje<br />
komen i gong.<br />
VIDAREUTVIKLING AV BÅTTILBODET<br />
Reisetilbodet med båt vart vidareutvikla i<br />
2002, m.a. vart det sett inn ein heilt ny<br />
snøggbåt i ruta <strong>S<strong>og</strong>n</strong>dal-Bergen som òg er<br />
rimelegare i drift enn dei eldre snøggbåtane.<br />
Flåm-ekspressen sitt sommartilbod mellom<br />
Flåm <strong>og</strong> Balestrand vart vidareført som eit<br />
turistsamband. Elles vart sommartilbodet<br />
med den mindre snøggbåten mellom<br />
Frønningen, Fresvik <strong>og</strong> <strong>S<strong>og</strong>n</strong>dal noko styrka<br />
i høve til kva som tidlegare var fastsett i<br />
31
Årsmelding 2002<br />
sommar. Det vart etablert ei ny båtrute om<br />
fredagskvelden mellom Måløy <strong>og</strong> øya Silda.<br />
Frå oktober vart søndags-avgongen til<br />
snøggbåtruta Bergen-Selje skunda fram<br />
søndags-avgong frå Bergen, <strong>og</strong> begge<br />
endringane vart godt mottekne blant dei<br />
reisande.<br />
med 4 timar, med avgong frå Bergen kl<br />
1630. Hausten 2001 vart tilsvarande<br />
framskunding gjennomført <strong>for</strong> <strong>S<strong>og</strong>n</strong>ebåten<br />
sin<br />
ELEKTRONISK BILLETTERING<br />
Innføring av eit elektronisk<br />
billetteringssystem har vore eit<br />
samarbeidsprosjekt<br />
mellom<br />
<strong>fylkeskommune</strong>n, bilruteselskapa <strong>og</strong><br />
Fylkesbaatane <strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong>.<br />
Prosjektet starta opp 1991 med utarbeiding<br />
av kravspesifikasjonar <strong>og</strong> gjennomføring av<br />
pilot <strong>for</strong> testing av system. I 2003 tok<br />
<strong>fylkeskommune</strong>n over leiinga av prosjektet.<br />
Det vart leigd inn ekstern konsulent <strong>for</strong><br />
omarbeiding av kravspesifikasjon <strong>og</strong><br />
klargjering <strong>for</strong> anbodsrunde. Våren 2003<br />
vart prosjektet lagt ut på anbod. Vi fekk inn<br />
2 anbod, der Mobitech vart vurdert til å vere<br />
det beste anbodet. Prosjekt har ei<br />
kostnadsramme på ca 32 mill kr, der<br />
<strong>fylkeskommune</strong>n går inn med 27 mill kr før<br />
moms<strong>for</strong>del. Fylkestinget godkjente<br />
prosjektet <strong>og</strong> anbodet i oktober 2003. Det<br />
vart inngått kontrakt mellom<br />
<strong>fylkeskommune</strong>n <strong>og</strong> Mobitech i desember<br />
2003. Det vart <strong>og</strong>så inngått avtale mellom<br />
<strong>fylkeskommune</strong>n <strong>og</strong> ruteselskapa om<br />
gjennomføringa av prosjektet. Intensjonen<br />
er å ha eit fullt oppegåande system <strong>for</strong><br />
elektronisk billettering i løpet av 2005.<br />
AUKA SATSING PÅ UNGDOMSTILTAK<br />
Fylkeskommunen har tidlegare laga ein<br />
fylkesdelplan <strong>for</strong> ungdom. I denne planen<br />
har ein m.a som mål å få i stand betre <strong>og</strong><br />
rimelegare kollektivtilbod <strong>for</strong> ungdom. I 2003<br />
auka <strong>fylkeskommune</strong>n satsinga på dette<br />
området i høve til 2002 <strong>og</strong> nytta til saman<br />
10,3 mill kr til dei tre tiltaka ungdomskort,<br />
lokale transporttilbod <strong>for</strong> ungdom <strong>og</strong> ”Trygt<br />
heim <strong>for</strong> ein 50-lapp”.<br />
Ungdomskort<br />
Ungdomskortet <strong>for</strong> gruppa 16-19 år starta<br />
opp som ei prøveordning i 5<br />
Sunnfjordkommunar i 2001. I desember<br />
2001 vedtok fylkestinget ei ordning med<br />
ungdomskort <strong>for</strong> heile fylket, både <strong>for</strong> buss<strong>og</strong><br />
båtruter. Denne ordninga vart sett ut i<br />
Lokale transporttilbod <strong>for</strong> ungdom<br />
Prosjektet ”Lokale transporttilbod <strong>for</strong><br />
ungdom” vart starta i 2001 <strong>og</strong> vidareført i<br />
styrka omfang i 2002 <strong>og</strong> 2003. Bakgrunnen<br />
<strong>for</strong> dette prosjektet er kort <strong>for</strong>talt: Det<br />
vanlege kollektivtilbodet er ofte svakt på<br />
livet frå januar 2002, <strong>og</strong> har vorte ein<br />
suksess. Rundt rekna 1 200 ungdomar<br />
nyttar jamnleg ungdomskort. Det vart nytta<br />
vèl 6,4 mill kr til ungdomskortet i 2002. I<br />
2003 ser vi stor auke i bruken av<br />
ungdomskortet <strong>og</strong> rundt rekna 1 400<br />
ungdomar nytta kortet jamnleg. Det vart<br />
nytta ca 8,4 mill kr til ungdomskortet i 2003.<br />
Gjennom fylkestinget si handsaming av<br />
budsjettet <strong>for</strong> 2004 er det vedteke å utvide<br />
ordninga til <strong>og</strong>så å gjelde 15 åringar som<br />
har begynt i vidaregåande opplæring.<br />
Ordninga skal evaluerast <strong>og</strong> samanliknast<br />
med tilsvarande ordning i Oppland <strong>og</strong><br />
Hedemark. Prisen på ungdomskortet var i<br />
2003 på kr 260,-.<br />
ettermiddagar <strong>og</strong> sein kveldstid. Gjennom<br />
dette prosjektet vil <strong>fylkeskommune</strong>n prøve<br />
ut ulike <strong>for</strong>mer <strong>for</strong> fleksible <strong>og</strong> betre tilpassa<br />
fritidsskyssar <strong>for</strong> ungdom. Tiltaket har <strong>og</strong>så<br />
ei tryggleiksside i <strong>og</strong> med at det vert lagt til<br />
32
Årsmelding 2002<br />
rette <strong>for</strong> trygge reiser, <strong>og</strong> <strong>fylkeskommune</strong>n<br />
samarbeider med Trygg Trafikk <strong>og</strong><br />
vegkontoret i fylket. Kommunar <strong>og</strong><br />
ungdomsråd vert invitert til å søkje om<br />
midlar til prosjektet. Det vart tildelt nærare kr<br />
Trygt heim <strong>for</strong> ein 50-lapp<br />
”Trygt heim <strong>for</strong> ein 50-lapp” vart starta opp i<br />
mars 2002, <strong>og</strong> er eit samarbeid mellom<br />
Trafikktryggingsutvalet, vegkontoret <strong>og</strong><br />
<strong>fylkeskommune</strong>n – <strong>og</strong> representantar <strong>for</strong><br />
ungdoms-organisasjonane.<br />
Bakgrunnen <strong>for</strong> dette prosjektet er kort<br />
<strong>for</strong>talt: Få ungdom trygt heim frå tettstader<br />
med kollektivt transportmiddel, dvs med<br />
maxi-taxi eller minibuss. Både festar <strong>og</strong><br />
andre arrangement samlar ungdom frå eit<br />
stort ge<strong>og</strong>rafisk område. Oftast er det ikkje<br />
noko etablert transporttilbod når dei ynskjer<br />
å kome seg heim. Det vart nytta nærmare 1<br />
400.000 kr til 13 prosjekt i 2001. Ordninga<br />
heldt fram i 2002, <strong>og</strong> det vart tilsaman ytt vèl<br />
800.000 kr til 24 prosjekt dette året. I 2003<br />
vart det nytta 861.000 kr til lokale<br />
transporttilbod <strong>for</strong> ungdom.<br />
mill kr til dette tiltaket i 2003. I 2002 vart<br />
nytta om lag 0,7 mill kr til tiltaket.<br />
Fylkeskommunen har fått positive<br />
tilbakemeldingar frå både ungdomar,<br />
<strong>for</strong>eldre, drosjenæringa <strong>og</strong> billaga på dei<br />
igongsette tiltaka. I 2003 fekk vi ei litt<br />
uheldig søkjelys på ordninga på grunn av at<br />
”eldre” ungdom over 30 år <strong>og</strong>så dreg nytte<br />
av tilbodet til same pris som ungdomen.<br />
Fylkeskommunen er oppteken av alle skal<br />
kome seg trygt heim på kveld <strong>og</strong> natt <strong>og</strong> har<br />
ikkje gjennomført tiltak <strong>for</strong> å hindre ”eldre<br />
ungdom” i å nytte seg av tilbodet. Det er<br />
derimot innført ein annan pris <strong>for</strong> dei over 30<br />
år. Den er no sett til kr 100,-.<br />
DROSJER<br />
Det har vore jobba vidare med etablering av<br />
fylkessentral. I 2003 vart det ført tingingar<br />
med Taxi Transport Service as (TTS as) <strong>og</strong><br />
<strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong> Taxi as (SOFT as) om ein<br />
fusjon av desse to selskapa. Føremålet<br />
med tingingane var å samle drosjenæringa i<br />
eitt selskap som skulle få ansvaret <strong>for</strong> å<br />
etablere <strong>og</strong> drive ein fylkessentral <strong>for</strong><br />
drosjer. Desse tingingane førte ikkje fram,<br />
<strong>og</strong> <strong>fylkeskommune</strong>n har konkludert at det<br />
ikkje er m<strong>og</strong>leg etablere fylkessentralen.<br />
Med verknad frå 1. september 2003 vart dei<br />
gamle løyvegrensene oppheva. Heile fylket<br />
er no eit løyveområde.<br />
I fylket er det no 132 hovudløyve <strong>og</strong> 57<br />
reserveløyve. 33 av drosjene er maxi-taxi<br />
som er tilrettelagde <strong>for</strong> funksjonshemma.<br />
I 2003 fikk vi etablert eit web-basert<br />
løyveregister <strong>for</strong> både drosje, turv<strong>og</strong>n <strong>og</strong><br />
godsløyve. Dette registeret er no i drift.<br />
TRANSPORT FOR FUNKSJONSHEMMA<br />
Samla nytta <strong>fylkeskommune</strong>n 5,4 mill kr til<br />
skyss <strong>for</strong> funksjonshemma i 2003. Nesten<br />
alt går til den såkalla ”Dør til dør”-<br />
transporten som har om lag 4 400<br />
godkjende brukarar. Behovet her er<br />
aukande. ”Flexi-ruta” i Måløy som vart starta<br />
opp i 2001 har vist seg svært vellukka <strong>og</strong><br />
hadde opp mot 5000 passasjerar første året.<br />
Denne tenesta er spesielt tiltenkt eldre <strong>og</strong><br />
funksjonshemma, men er <strong>og</strong> opa <strong>for</strong> andre<br />
reisande. Fylkeskommunen bidreg samla<br />
med kr 200 000, <strong>for</strong>delt over 2 år.<br />
Fylkeskommunen jobbar kontinuerleg<br />
saman med kommunar <strong>for</strong> å finne gode<br />
transportløysingar innan nærmiljøet.<br />
33
Årsmelding 2002<br />
SENIORSKYSS<br />
Som ei prøveordning vart det i 2003 sett i<br />
gong prosjekt med seniorskyss. Tilbodet er<br />
i første rekkje retta mot eldre som treng<br />
skyss frå heimen til sentrum <strong>for</strong> å få utført<br />
ulike tenester. Det er etablert slik<br />
prøveordning m.a. i Leikanger, <strong>og</strong> ordninga<br />
er svært populær.<br />
MARKNADSFØRING<br />
Fylkeskommunen <strong>og</strong> trafikkselskapa<br />
utarbeidde i 2002 ein meir omfattande <strong>og</strong><br />
langsiktig marknadsplan. Marknadsplanen<br />
<strong>for</strong> 2003-2005 vart vedteken av<br />
<strong>hovudutval</strong>et <strong>for</strong> regional utvikling i februar<br />
2003 <strong>og</strong> gjeld frå 2003-2005. Planen skal<br />
rullerast årleg i <strong>for</strong>m av konkrete<br />
handlingsplanar. For 2003 vart det sett av 1<br />
mill kr til gjennomføring av marknadsplanen.<br />
I samband med dette arbeidet har ein<br />
fokusert meir på marknadsføring mot<br />
reiselivet enn tidlegare. Det ligg eit<br />
inntektspotensiale i at kollektivtrafikken <strong>og</strong><br />
reiselivet vert flinkare til å legge til rette <strong>for</strong><br />
kvarandre, <strong>og</strong> marknadsføre seg saman.<br />
Buss-/båt-<strong>og</strong> ferjerutene kan få utnytta ledig<br />
kapasitet. Reiselivet kan få styrka innteninga<br />
ved at turistane oppheld seg lenger i fylket,<br />
oppsøker andre stader, <strong>og</strong> ved <strong>for</strong>lenging av<br />
turistsesongen. Samla la ein opp til ei<br />
marknadssatsing på 2 ½ mill kr i 2003,<br />
medrekna ruteinfo 177. Mange av prosjekta<br />
er spleiselag mellom <strong>fylkeskommune</strong>n,<br />
reiselivet <strong>og</strong> trafikkselskapa – slik at midlane<br />
rekk lengre.<br />
NORDLEG MARITIM KORRIDOR<br />
<strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong> <strong>fylkeskommune</strong> har<br />
delteke aktivt i utgreiingsarbeidet av Nordleg<br />
Maritim Korridor (NMC). Prosjektet starta i<br />
juni 2002 <strong>og</strong> skal vere ferdig til utgangen av<br />
2005. NMC er eit spesielt prosjekt som<br />
strekkjer seg over to Eu-pr<strong>og</strong>ramområde;<br />
Nordsjøen <strong>og</strong> Nordleg periferi. Korridoren<br />
strekkjer seg frå Nordvest-Russland i nord til<br />
Flanderen i Belgia i sør - med ei rekkje<br />
utanlandske partnarar. Prosjektet vil skape<br />
ein arena <strong>for</strong> samarbeid mellom aktørar som<br />
omfattar næringslivet, transportørar, hamner<br />
m.m. Det er lagt ned mykje arbeid i 2003 <strong>for</strong><br />
å få fram gode nok transportstatikkar til bruk<br />
i prosjektet. Fylkeskommunen har leigd inn<br />
ekstern hjelp til delar av arbeidet.<br />
VESTLANDSRÅDET<br />
Hausten 2002 etablerte Vestlandsfylka<br />
R<strong>og</strong>aland, Hordaland, <strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong> <strong>og</strong><br />
Møre <strong>og</strong> Romsdal Vestlandsrådet. I februar<br />
2003 etablerte Vestlandsrådet ei<br />
<strong>samferdsle</strong>gruppe som, i første omgang,<br />
skulle arbeide fram ein søknad om<br />
oppgåvedifferensiering mellom stat <strong>og</strong><br />
vestlandsregionen på ”øvrige” riksvegar.<br />
Føremålet med <strong>for</strong>søket er å overføre<br />
mynde frå stat <strong>og</strong> fylke til Vestlandsrådet i<br />
<strong>for</strong>deling <strong>og</strong> prioritering av rammene til dei<br />
”øvrige” riksvegane. Søknaden vart<br />
handsama av kvart einskild fylke februar<br />
2003 <strong>og</strong> sendt til Kommunal- <strong>og</strong><br />
regionaldepartementet <strong>for</strong> vidare<br />
handsaming. Forsøket er <strong>for</strong>melt godkjent<br />
<strong>og</strong> startar opp 2004. Forsøket er leia av<br />
regionvegsjefen.<br />
34
Årsmelding 2002<br />
Vestlandsrådet godkjende oppretting av 4<br />
administrative arbeidsgrupper i 2003.<br />
Samferdsle er ei slik gruppe som skal<br />
arbeide med <strong>samferdsle</strong>saker av felles<br />
interesse i Vestlandsregionen.<br />
Samferdslegruppa har i 2003 mellom anna<br />
utarbeidd fråsegn til Nasjonal Transportplan<br />
GODS PÅ BÅT<br />
Eit initiativ som sameinar miljø <strong>og</strong><br />
næringsføremål er arbeidet med å få gods<br />
over på båt. Dette arbeidet har klar kopling<br />
til SAVOS/R<strong>og</strong>aland <strong>fylkeskommune</strong> sitt<br />
initiativ ”Northern Maritime Corridor” der<br />
gods på båt vil bli <strong>for</strong>søkt styrka. Gods på<br />
båtar med moderat fart vil vere ei betre<br />
miljøløysing <strong>og</strong> truleg <strong>og</strong>så innebere lågare<br />
fraktkostnader <strong>for</strong> industrien.<br />
Berekningar gjort av regionalavdelinga<br />
antyder at lite gods kan overførast til båt<br />
2006 – 2015, sett i gong ulike<br />
utgreiingsarbeid <strong>og</strong> førebudd ein rekkje<br />
<strong>samferdsle</strong>saker til Vestlandsrådet.<br />
<strong>for</strong>di den totale godsmengda som vert<br />
transportert ut av fylket med bil er liten<br />
medan båttransporten alt er stor. (1,4 mill<br />
tonn inn/ut av fylket med bil, 5 mill tonn med<br />
båt). Spørsmålet om å få meir gods over frå<br />
bil til båt er aktualisert gjennom framlegget<br />
til Nasjonal transportplan 2006-2015.<br />
Regionalavdelinga handsama framlegget til<br />
Nasjonal transport hausten 2003 <strong>og</strong> vart<br />
handsama av fylkestinget i oktober 03.<br />
MILJØREKNESKAP<br />
Miljø er ei mangesidig sak i <strong>samferdsle</strong>sektoren, dvs alt frå trafikkulukker, støy <strong>og</strong> ureining i<br />
nærområda til globale utslepp. Fylkeskommunen tek opp slike problem <strong>og</strong> skisserer løysingar i<br />
samband med m.a. transport- <strong>og</strong> arealplanar. Gode kollektivtilbod med godt passasjerbelegg er<br />
bra i miljøsamanheng, både med omsyn til utslepp <strong>og</strong> ulukker. Langbussnettet til/frå fylket er eit<br />
godt døme på ei slik satsing. Elles er det viktig å kunne skifte ut gamal teknol<strong>og</strong>i med ny <strong>og</strong> meir<br />
miljøvenleg, dømesvis innfasing av nye snøggbåtar som krev mindre drivstoff.<br />
Det er sett i gong arbeid med ny hurtigbåtplan, der føremålet er å planlegge utskifting av gamle<br />
hurtigbåtar med nye, miljøvennlege <strong>og</strong> moderne hurtigbåtar. Planen skal vere ferdig mai 2004.<br />
Fylkestinget vedtok <strong>og</strong>så ein fylkesdelplan <strong>for</strong> klima <strong>og</strong> energi i 2003. Gjennom denne planen er<br />
det <strong>og</strong>så satt fokus på miljøproblematikken innan <strong>samferdsle</strong>området.<br />
35
Årsmelding 2002<br />
ØKONOMI<br />
Den fylkeskommunale samferdsla hadde i 2003 eit nettobudsjett på 241,2 mill kr til rutedrift,<br />
skuleskyss <strong>og</strong> skyss <strong>for</strong> funksjonshemma. Sektoren brukte nærmare 241.581 mill kr, <strong>og</strong><br />
hadde eit meir<strong>for</strong>bruk på om lag 0,4 mill.kr. Dette kan i hovudsak tilskrivast ungdomskort,<br />
skyss <strong>for</strong> funksjonshemma <strong>og</strong> lokale båtruter.<br />
UTVIKLING AV DELPROGRAM 1994-03<br />
SAMFERDSLE<br />
Tal i heile mill. løpande kr 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003<br />
Fylkesbaatane, passasjer 47,5 45,4 45,5 36,5 36,8 40,2 44,5 42,7 51,6 51,3 53,4 61,1 *<br />
Fylkesbaatane, gods 8,5 7,3 5,2 1,5 1,6 1,8 1,8 1,4 1,5 1,6 1,6 1,7<br />
Sjøverts bygderuter 5,8 5,6 5,6 5,7 6,0 5,9 6,3 6,9 9,6 12,5 12,8 13,7<br />
Person/kombi, land 39,8 38,9 37,5 29,3 27,7 26,5 28,4 33,1 30,9 47,5 52,7 52<br />
Gods, land 5,2 4,4 3,1 0,9 0,4 0,4 0,5 0,5 0,5 0,5 0,5 0,5<br />
Samla tilskot 106,8 101,6 96,9 73,9 72,5 74,8 81,5 84,6 94,1 113,4 121 129<br />
Skyss funksjonshemma 4,0 4,2 4,3 4,4 4,4 4,5 4,5 4,6 4,6 4,6 4,7 5,4<br />
Skuleskyss, grunnskule 48,1 49,1 49,4 48,7 47,8 49,7 51,3 50,5 53,8 54,4 54 55,6<br />
Skuleskyss, vidaregåande 19,3 19,2 20,2 20,2 22,1 22,3 22,6 24 26,3 27,2 26,7 27,5<br />
Elektronisk billettering 9 9 **<br />
Ungdomstiltak 2,6 7,9 10,3 ***<br />
Anna, fellesutgifter 0,8 1,8 1,5 1 2,1 2,7 3,1 2,2 2,7 3,3 3,5 5<br />
Delsum 72,2 74,2 75,4 74,3 76,4 79,2 81,5 81,3 87,4 92,1 105,8 112,8<br />
Sum utgifter 205,5 226,8 241,8<br />
Sum inntekter 1 0,8 0,3<br />
Samla overføringar 179,0 175,8 172,3 148,2 148,9 154 163 165,9 181,5 204,5 226 241,5<br />
* inkl tryggleikstiltak<br />
**10.6 avsett på fond i påvente av innføring<br />
*** inkl ungdomskort, "Trygt heim <strong>for</strong> ein 50-lapp, kveldsskyssar <strong>for</strong> ungdom<br />
Skuleskyss grunnskule = sjø(båt/ferje/fsf)+land+utan<strong>for</strong> rute<br />
Skuleskyss v.g skule = sjø+land+utan<strong>for</strong> rute+ferje<br />
Ungdomstiltak = ungdomskort, heim <strong>for</strong> ein 50-lapp, kveldsskyssar <strong>for</strong> ungdom<br />
Person/kombi land er inkl følgjekupongar <strong>for</strong> 2002<br />
2003: Inntekter = inntekter frå Bremanger kommune
Årsmelding 2002<br />
VEDLEGG<br />
INNOVASJON NORGE<br />
Innovasjon Norge sine satsingsområde – innovasjon <strong>og</strong><br />
kompetanse<br />
I 2003 har Innovasjon Norgearbeidd med<br />
prosjekt som har som <strong>for</strong>mål å hjelpe fram<br />
personar eller bedrifter med innovative<br />
idear. Prosjekt med utspring i eksisterande<br />
konkurransedyktige næringsmiljø har det<br />
vore spesiell fokus på.<br />
Entreprenørskap<br />
Innovasjon Norge har ein<br />
partnerskapsavtale med <strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong><br />
Fylkeskommune om gjennomføring av<br />
pr<strong>og</strong>rammet "Nyskaping <strong>og</strong> omstilling". I<br />
2003 vart fleire større prosjekt vidareført<br />
frå 2002. . Dette gjeld bl.a. MarinVest,<br />
Alkymisten, Fjord Innovasjon, Det<br />
Maritime <strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong> <strong>og</strong><br />
Designsatsing i <strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong>. I tillegg<br />
kjem oppstart av nye prosjekt <strong>og</strong><br />
vidareutvikling <strong>og</strong> drift av ulike<br />
næringsklynger <strong>og</strong> innovasjonsmiljø. Det<br />
er <strong>og</strong>så teke initiativ til nettverksbygging<br />
mellom aktørar som er sentrale <strong>for</strong><br />
næringsutvikling.. Mellom anna er det lagt<br />
stor vekt på samarbeid med Høgskulen i<br />
<strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong>, næringshagemiljøa <strong>og</strong><br />
andre kompetansemiljø i ut<strong>for</strong>ming <strong>og</strong><br />
gjennomføring av enkelte prosjekt.<br />
Pr<strong>og</strong>rammet hadde i 2003 to<br />
hovudfokusområde:<br />
• Utvikling av innovasjonsmiljø.<br />
• Entreprenørskap <strong>og</strong> innovasjon.<br />
VERKEMIDDELBRUK<br />
Det vart løyvd meir Innovasjon Norgemidlar<br />
til <strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong> enn normalt i<br />
2003. Totalløyvinga til fylket i 2002 var<br />
Premissgjevarrolla<br />
Gjennom Innovasjon Norge sin direkte<br />
kontakt med næringslivet skaffar vi oss<br />
unik kunnskap om einskildverksemder<br />
sine behov <strong>og</strong> ut<strong>for</strong>dringar,<br />
innovasjonssystema sine virkemåtar <strong>og</strong><br />
generell kunnskap om næringslivet sine<br />
rammer. Denne kunnskapen ønskjer vi å<br />
nytte på ein meir aktiv måte <strong>for</strong> å fremje<br />
verdiskapinga i norsk næringsliv. Saman<br />
med andre aktørar skal vi samanstille,<br />
systematisere <strong>og</strong> <strong>for</strong>midle denne<br />
kunnskapen <strong>for</strong> å gi innspel i ut<strong>for</strong>ming av<br />
nærings- <strong>og</strong> regionalpolitikken. For<br />
koordinering <strong>og</strong> utvikling av<br />
kunnskaps<strong>for</strong>midlinga har Innovasjon<br />
Norge etablert eit nasjonalt team <strong>og</strong><br />
regionale knutepunkt, der <strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong><br />
<strong>Fjordane</strong> har knutepunktfunksjon <strong>for</strong><br />
Vestlandet.<br />
Saman med <strong>fylkeskommune</strong>n har vi<br />
mellom anna faste møte med<br />
stortingsbenken <strong>for</strong> å sette fokus på<br />
aktuelle ut<strong>for</strong>dringar.<br />
308,6 mill. kr, som er 56 prosent høgare<br />
enn året før. Historisk er det berre 1999<br />
som har hatt høgare <strong>for</strong>bruk.<br />
Tabell nr 1 viser at det er industri <strong>og</strong> fiskeflåte som har fått mest støtte. Desse næringane representerar <strong>og</strong>så den største<br />
auken i <strong>for</strong>hold til 2002. Landbruk, reiseliv <strong>og</strong> dei tenesteytande næringane har den største nedgangen. Denne <strong>for</strong>delinga viser<br />
ei endring av trenden dei siste åra, der midlar til dei tenestytande næringane har auke, mens industrien har fått stadig mindre.<br />
Det er bedrifter i ytre delar av fylket som har fått mest, tabell 2.<br />
37
Årsmelding 2002<br />
TILSEGN I 2003 I SOGN OG FJORDANE<br />
FORDELT PÅ NÆRING<br />
TILSEGN I 2003 I SOGN OG FJORDANE<br />
FORDELT PÅ REGION<br />
Næring Totalt Region Totalt<br />
(Sum i 1000 kr) sum % sum %<br />
Landbruk <strong>og</strong> sk<strong>og</strong>bruk 24155 8 % Ytre <strong>S<strong>og</strong>n</strong> 60744 20 %<br />
Fiskeflåte 63801 21 % Indre <strong>S<strong>og</strong>n</strong> 22260 7 %<br />
Havbruk 10313 3 % Ytre Sunnfjord 148294 48 %<br />
Industri <strong>og</strong> bergverk 185003 60 % Indre Sunnfjord 7424 2 %<br />
Bygg <strong>og</strong> anlegg 256 0 % Ytre Nordfjord 54805 18 %<br />
Reiseliv 8670 3 % Indre Nordfjord 9418 3 %<br />
Andre tenesteytande<br />
Fellesprosjekt 5736 2 %<br />
næringar 15048 5 %<br />
Anna, uspesifisert 1435 0 % Sum 308681 100 %<br />
Sum 308681 100 %<br />
Innovasjon Norge tapsførde låneengasjement i 14 verksemder i fylket i 2003 som følgje av<br />
gjeldssanering eller konkurs. Dette utgjorde totalt 0,1 millionar kroner i tap på<br />
lågrisikolåneordninga, 11,5 millionar kroner i tap på risikolåneordninga <strong>og</strong> 0,8 millionar kroner<br />
i tap på BU-lån. Det er ein reduksjon i <strong>for</strong>hold til føregåande år der det totale tapet var 27,1<br />
mill. kr.<br />
SOGN OG FJORDANE NÆRINGSRÅDGJEVING<br />
<strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong> Næringsrådgjeving (SFN) er ei stifting der <strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong><br />
<strong>fylkeskommune</strong> står som stiftar. Grunnkapitalen i stiftinga er kr 200.000,-.<br />
Styret <strong>for</strong> 2003 har vore samansett slik:<br />
Medlemmer<br />
Odd Inge Hillestad<br />
John Bjarne Hjelmeland<br />
Åshild Kjelsnes<br />
Varamedlemmer<br />
Olav Ellingsen<br />
Vigdis Reppen<br />
Margrete Navelsaker<br />
Odd Inge Hillestad er leiar av styret. Åshild Kjelsnes er nestleiar. Gitle Sande har vore leigd inn som<br />
sekretær <strong>for</strong> styret. Styret har hatt 3 møter i 2003.<br />
DRIFTSREKNESKAP 2003 DRIFTSREKNESKAP 2002<br />
Driftsinntekter kr 0,- kr 0,-<br />
Driftskostnader kr 283.415,63 kr 344.245,20<br />
--------------------- ----------------------<br />
Res. før ekstraord. innt/kostn. Kr – 283.416,63 kr - 344.245,20<br />
Ekstraord. innt./kostn. Kr 193.456,20 kr 218.807,-<br />
--------------------- -----------------------<br />
Res. før årsoppgjersdisp. Kr – 89.960,43 Kr - 125.438,20<br />
--------------------- -----------------------<br />
BALANSE PR 31.12.2003 BALANSE PR. 31.12 2002<br />
Eignelutar<br />
Kontanter, tilgodeh. o.l kr 2.896.193,58 kr 2.949.405,78<br />
Eigedom, inventar <strong>og</strong> utstyr kr 1.872.000,00 kr 1.942.303,00<br />
------------------- -------------------<br />
Sum eignelutar kr 4.768.193,58 kr 4.891.708,78<br />
------------------- -------------------<br />
Skuld <strong>og</strong> eigenkapital<br />
38
Årsmelding 2002<br />
Skuld kr 13.253,03 kr 46.789,80<br />
Eigenkapital kr 4.754.958,55 kr 4.844.918,98<br />
------------------- -------------------<br />
Sum skuld <strong>og</strong> eigenkapital kr 4.768.193,58 kr 4.891.708,78<br />
------------------- -------------------<br />
Rekneskapet vil bli revidert av spesialrådgjevar/registrert revisor Fredrik Svanevik.<br />
Trafikktryggingsutvalet<br />
Rapport frå vegsjefen<br />
I 2003 var 84,025 mill. kr disponible på pr<strong>og</strong>ramområde 42, inkl. tilskot til private vegar på<br />
0,525 mill. kr som <strong>fylkeskommune</strong>n sjølv betalar ut. Budsjettet vart auka med 865 000 kr i<br />
2.tertial grunna auka ferjeutgifter. Forbruket totalt i 2003 kom på 83,873 mill. kr. Tal km<br />
fylkesveg auka med 75 km i 2003.<br />
2003 2002 2001<br />
Fylkesveglengde, km 1 494 1 419 1 441<br />
Tal køyretøy<br />
Av desse personbilar<br />
88 703<br />
43 724<br />
86 949<br />
42 879<br />
85 282<br />
42 332<br />
Trafikkulukker totalt i fylket<br />
Av desse på fylkesvegar *<br />
173 *<br />
16 * 160<br />
24<br />
174<br />
20<br />
Del fast dekke i % 100 100 100<br />
Aksellast 10 tonn utanom teleløysinga, i %<br />
68 68 68<br />
Tunnelar med fri høgd under 4 m<br />
Tal<br />
Samla lengde, meter<br />
11<br />
7 035<br />
11<br />
7 035<br />
11<br />
7 035<br />
*) Då det erfaringsvis blir rapportert inn nokre ulykker inn i påfallande år tek vi atterhald om at endeleg<br />
tal ulykker kan bli noko høgre.<br />
Fylkesvegar<br />
Tal i 1000 kr<br />
Teneste Budsjett 2003 Forbruk 2003<br />
4201 Vegadministrasjon 1 105 915<br />
Planlegging av fylkesvegar 259 262<br />
Fylkessekretær Trygg Trafikk 109 109<br />
Kyststamvegutvalet 40 0<br />
Driftsutgifter FTU 104 106<br />
Trafikktryggingsaktivitetar 593 438<br />
4202 Fylkesvegar 79 605 79 915<br />
Fylkesferjedrift 15 690 15 946<br />
Refusjon til primærkommunar <strong>for</strong> vedlikehald av<br />
fylkesvegar 2 360 2 360<br />
Ordinært fylkesvegvedlikehald 61 555 61 609<br />
4203 Trafikktryggingstiltak (tidl. Aksjon skuleveg) 2 790 2 518<br />
Sum drifts- <strong>og</strong> vedlikehaldsutgifter 83 500 83 348<br />
39
Årsmelding 2002<br />
Investeringar<br />
I 2003 var det løyvd 108,8 mill. kr til investeringar på fylkesveg ekskl. refusjonar. Av desse er<br />
brukt 73,4 mill. kr. Forbruket <strong>for</strong>deler seg på desse store prosjekta:<br />
Investeringar<br />
Tal i 1000 kr<br />
Prosjekt Forbruk 2003<br />
Fv 484 Kronborg - Vie 893<br />
Fv 365 Bulandet - Værlandet 68 462<br />
Fv 182 Feios - Fresvik 80<br />
Fv 241 Gudvangen - Bakka 332<br />
Fv 7 Eivindvik - Dingja 0<br />
Fv 698 Hopland - Hennebygda 2 768<br />
Fv 603 Deknepollen - Trollebø 3 484<br />
Fv 365 Fastlandssamband Ytre Gulen 951<br />
Fv 31 Daløy - Haldorsneset 102<br />
Fv 92 Bjordal - Matre 360<br />
Udisponerte midlar ved årsslutt var 36,6 mill. kr. Mindre<strong>for</strong>bruket skuldast i hovudsak at prosjektet<br />
Eivindvik – Dingja i Gulen ikkje vart fullfinansiert <strong>og</strong> kunne startast opp, dette utgjorde åleine 20,35<br />
mill. kr.<br />
REKNESKAP/BUDSJETT SAMFERDSLE<br />
Samferdslebudsjettet 2003 <strong>for</strong>delt på aktivitetsområde<br />
Aktivitetsområde<br />
Budsjett Rekneskap Avvik<br />
Båtruter passasjer,<br />
bygderuter,bussruter<br />
medr.skuleskyss 199 260 199 777 -817<br />
Gods sjø <strong>og</strong> land 2 080 2 291 -211<br />
Skyss rørslehemma 5 200 5 370 -170<br />
Planl/andre driftsutgifter 300 170 130<br />
Rutehefte 850 850 0<br />
Kjøp tenester/terminalar 1 160 1 077 83<br />
Ungdomskort <strong>og</strong><br />
"heim <strong>for</strong> 50-lapp" 9 150 9 458 -308<br />
Lokale transport ungd 1 000 860 140<br />
Marknadstiltak 1 150 994 156<br />
"The Fjords" 500 500 0<br />
NMK-Prosjekt 400 205 195<br />
Diverse utgifter 300 174 426<br />
Ruteinfo 850 855 -5<br />
Tryggleiksf.båt 10 000 10 000 0<br />
Elektron.billettering 9 000 9 000 0<br />
241 200 241 581 -381<br />
40
Årsmelding 2002<br />
SAKSOVERSYN 2003<br />
0001/03 03/00060<br />
BUDSJETT 2003<br />
0002/03 02/04225<br />
SØKNAD OM FYLKESKOMMUNAL DELFINANSIERING AV OMSTILLINGSARBEIDET I BREMANGER<br />
KOMMUNE 2003<br />
0003/03 00/01772<br />
NYTT BRANNØVINGSFELT VED FLORØ LUFTHAMN - SØKNAD OM MIDLAR<br />
0004/03 02/05205<br />
SØKNAD OM OPA RUTE PÅ STREKNINGA FLORØ - STAVANGER<br />
0005/03 03/00058<br />
NASJONAL TRANSPORTPLAN 2006-2015 AKTUELLE STORE PROSJEKT FOR PERIODEN 2006-2009<br />
0006/03 03/00090<br />
NORSK GASSFORUM<br />
0007/03 00/01772<br />
BRANNØVINGSFELT VED FLORØ LUFTHAMN<br />
0008/03 03/03385<br />
NASJONAL TRANSPORTPLAN 2006-2015 AKTUELLE STORE PROSJEKT FOR PERIODEN 2006-2009<br />
0009/03 02/03030<br />
MARKNADSPLAN 2003 - 2005<br />
0010/03 03/00121<br />
PROSJEKTET "FOKUS" I FØRDE TVERRETATLEG SAMARBEIDSPROSJEKT - TRANSPORTLØYSING<br />
I SAMBAND MED NY<br />
0011/03 03/00254<br />
PROSJEKT - "SENIORSKYSSEN"<br />
0012/03 03/00521<br />
STATSBUBDSJETTET 2003 - KAP. 1320, POST 33 KOMPENSASJON FOR AUKA<br />
ARBEIDSGJEVARAVGIFT<br />
0013/03 03/00351<br />
FYLKESPLANFONDET - UTTAK OG DISPONERING FOR 2003<br />
0014/03 03/00468<br />
FYLKESPLAN 2001 - 2004 - FYLKESPLANPROGRAM 2003<br />
0015/03<br />
FORSØK OM KOMMUNALE OPPGÅVEDIFFERENSIERING OVERTAKING AV STATLEGE OPPGÅVER<br />
0016/03 03/00834<br />
FINANSIERING AV NÆRINGSHAGAR<br />
0017/03 03/00912<br />
VALG AV MEDLEM OG VARAMEDLEM TIL STYRET I SFN<br />
0018/03 03/00062<br />
KJØP AV PERSONRUTETENESTER OG GODSRUTETENESTER 2003<br />
0019/03 03/01193<br />
VALG AV REPRESENTANT I FORUM FOR KOMPETANSEUTVIKLING<br />
0020/03 01/03050<br />
FYLKESDELPLAN FOR SAMFERDSLE, MÅL OG STRATEGIAR<br />
0021/03 03/00940<br />
REGIONAL UTVIKLINGSPLAN - PARTNERSKAPSAVTALE<br />
0022/03 03/01468<br />
STATSBUDSJETTET - KAP. 551 POST 60 DISPONERING AV INFRASTRUKTURMIDLAR 2003<br />
0023/03 03/01610<br />
ÅRSMELDING HOVUDUTVAL FOR REGIONAL UTVIKLING 2002<br />
0024/03 03/01503<br />
OMKLASSIFISERING AV GAMAL FV 700 HP01 VED ØYRANE, GLOPPEN KOMMUNE<br />
0025/03 03/01611<br />
STENGING AV FYLKESVEG 92 BJORDAL - MATRE VED NYEBRUFJELLET<br />
0026/03 01/01917<br />
FORPROSJEKT LUTELANDET - GASS OG MINERAL<br />
0027/03 03/00640<br />
FYLKESKOMMUNALT TILSKOTT TIL BREIBAND - PRINSIPP<br />
0028/03 00/03938<br />
UTNEMNING AV SOGN OG FJORDANE SOM EIT "TRYGT LOKALSAMFUNN"<br />
0029/03 02/03890<br />
FRAMLEGG TIL SKYSSREGLEMENT FOR SKYSS AV ELEVAR I GRUNNSKULEN I SOGN OG<br />
FJORDANE<br />
41
Årsmelding 2002<br />
0030/03 03/00918<br />
BEHOVSVURDERING - DROSJELØYVE I FLEKKE<br />
0031/03 03/01127<br />
POLITISK ORGANISERING I SOGN OG FJORDANE FYLKESKOMMUNE<br />
0032/03 03/01409<br />
SOGNDAL LUFTHAMN - TILTAK FOR Å BETRE REGULARITETEN<br />
0033/03 03/01575<br />
BUDSJETT 2003 TERTIALRAPPORT 1<br />
0034/03 03/01832<br />
UTTAK FRÅ FYLKESPLANFONDET2003 - TILSKOT TIL PROSJEKT "FRAMTID I GLOPPEN"<br />
0035/03 03/01889<br />
NYE FLEIRÅRIGE AVTALER MELLOM FYLKESKOMMUNEN OG TRAFIKKSELSKAPA<br />
0036/03 03/01439<br />
EKSTRA AKTIVITET I DETOX - "TILTAKSPROSJEKT FOR Å SIKRE PRODUKSJON AV GIFTFRIE<br />
BLÅSKJEL I NORSKE FJORDAR"<br />
0037/03 03/01895<br />
KVALITETSSKJELPROSJEKTET<br />
0038/03 03/01913<br />
STENGING AV FYLKESVEG 92 BJORDAL - MATRE VED NYEBRUFJELLET<br />
0039/03 03/01918<br />
FYLKESBUDSJETT 2003 - "TIL FORDELING - VEGSEKTOREN" 1. FORDELING<br />
0040/03 03/01921<br />
FYLKESVEGANLEGGET FV 698 HOPLAND - HENNEBYGDA - KOSTNADSOVERSLAG<br />
0041/03 02/03432<br />
FJORD AKER AS - ANSVARLEG LÅN<br />
0042/03 03/02009<br />
VEDTEKTER FOR FYLKESKOMMUNALT ENØKFOND<br />
0043/03 03/02019<br />
FYLKESDELPLAN FOR KLIMA OG ENERGI - ENDELEG HANDSAMING<br />
0044/03 03/02027<br />
VEGDIREKTORATET OG REGIONVEGSJEFEN SITT FORSLAG TIL RIKSVEG- BUDSJETT 2004<br />
0045/03 02/01968<br />
NY KAI FOR HURTIGBÅT PÅ VARDETANGEN I AUSTRHEIM - FINANSIERING<br />
0047/03 03/00314<br />
KRISTOFFER LEMKUHL'S FOND TIL FREMME AV NORSK NÆRINGSLIV - OPPNEMNING AV<br />
STYREMEDLEMAR OG VARAMEDLEMAR<br />
0048/03 00/04393<br />
JØLSTER BREIBAND - SØKNAD OM TILSKOTT<br />
0049/03 03/00792<br />
SØKNAD OM FINANSIERING AV SEKRETARIAT REGIONVIST UTVIKLINGSPROGRAM FOR<br />
NORDFJORD<br />
0050/03 03/01821<br />
FINANSIERING AV INTERNASJONALT ARBEID I 2003<br />
0051/03 03/02126<br />
HØYRINGSFORSLAG - REVISJON AV FORSKRIFT OM UTFORMING AV STORE FLYPLASSAR -<br />
FRÅSEGN<br />
0052/03 03/02348<br />
FV 484, KRONBORG - PRESTFOSSEN BRU, FØRDE KOMMUNE OMKLASSIFISERING AV GAMAL VEG<br />
PÅ VIE<br />
0053/03 03/02350<br />
DELFINANSIERING AV PROSJEKTET NATUR OG KULTURBASERT LÆRING ETABLERING AV<br />
BREIBANDKREVJANDE INNHALDSTENESTE I SKULEN<br />
0054/03 03/02515<br />
SØKNAD OM OMKLASSIFISERING AV FYLKESVEGFERJESTREKNINGAR TIL<br />
RIKSVEGFERJESTREKNINGAR I ASKVOLL-OMRÅDET<br />
0055/03 03/03153<br />
OPPFØLGING AV FYLKESDELPLAN FOR LANDBRUK FYLKESKOMMUNAL PRIS IDERIKE<br />
LOKALSAMFUNN<br />
0056/03 03/03187<br />
TILSKOT TIL FYLKESKOMMUNEN FOR REGIONAL UTVIKLING REDUSERT STATSTILSKOT -<br />
PROGRAMRAPPORT 1. HALVÅR<br />
0057/03 03/03236<br />
STATSBUDSJETTET KAP. 551 POST 60 - TILSKOT TIL FYLKESKOMMUNAR FOR REGIONAL<br />
UTVIKLING - RAPPORTERING 1. HALVÅR 2003<br />
0058/03 03/02282<br />
177 - RUTEOPPLYSNING I SOGN OG FJORDANE<br />
0059/03 03/02958 Ikkje off. off.l §5<br />
RAPPORT OM HAMNEBEREDSKAP - FRÅSEGN<br />
42
Årsmelding 2002<br />
0060/03 03/01735<br />
VEGSERVICEANLEGG VED LÆRDALSTUNNELEN NÆRINGSOMRÅDE SØKNAD OM TILSKOT<br />
0061/03 03/02487<br />
FØRDE TURBILSENTRAL - SØKNAD OM DRIFTSTILSKOT OPPSTART DRIFT AV RUTE FLORØ-<br />
STVANGER-FLORØ<br />
0062/03 03/02957<br />
NY FORSKRIFT OM TRANSPORT MED FERJE - VERKEOMRÅDE FOR FYLKESVEG-<br />
FERJESAMBANDA<br />
0063/03 03/00219<br />
TILLEGGSLØYVING "DØR TIL DØR2-TRANSPORT 2003 + PROSJEKT FOR<br />
ELDRE/FUNKSJONSHEMMA<br />
0064/03 03/03385<br />
NASJONAL TRANSPORTPLAN 2006-2015 FRÅSEGN<br />
0065/03 03/03239<br />
AVTALE MELLOM FJORD NORGE AS OG SOGN OG FJORDANE FYLKESKOMMUNE OM<br />
INTERNASJONAL MARKNADSF. AV REISEL. FOR ÅRA 2003, 2004 OG 2005.<br />
0066/03 03/02888<br />
TERTIALRAPPORT 2/03<br />
0068/03 03/00197<br />
ELDREKORT<br />
0069/03 03/01851<br />
MIDLERTIDIG RUTETILBOD I OMRÅDET ASKVOLL-VÆRLANDET ETTER VEGOPNINGA<br />
0070/03 03/03003<br />
HØYRING AV PROGRAM FOR KONSEKVENSUTGREIING FOR UTBYGGING AV 34/10-47 "DOLLY"<br />
0071/03 03/03134<br />
IVERKSETJING AV NY POLITISK ORGANISERING<br />
0072/03 02/04369<br />
FORSØK MED KOMMUNAL OPPGÅVEDIFFERENSIERING OVERTAKING AV STATLEGE OPPGÅVER,<br />
JUSTERING AV VEDTEKTER<br />
0073/03 03/02510<br />
EVT. VEGANLEGG HEGGHEIM (FJALER) - SYGNA (GAULAR)<br />
0074/03 02/04113<br />
ETABLERING AV FYLKESSENTRAL FOR DROSJE<br />
43