Prosjektskisse (PDF, 487,60 kB)
Prosjektskisse (PDF, 487,60 kB)
Prosjektskisse (PDF, 487,60 kB)
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Prosjektbeskrivelse<br />
Fitnesshelse:<br />
kartlegging av selvrapportert helse<br />
blant kvinnelige og mannlige<br />
gruppetreningsinstruktører<br />
Medarbeidere:<br />
Solfrid Bratland-Sanda, Jorunn Sundgot-Borgen<br />
1
Bakgrunn<br />
Fitnesskulturen kom for fullt inn på 1980-tallet, og siden den gang har fitnessindustrien<br />
vært i stadig økning. I tillegg til at det blir flere treningssentre har det stadig blitt utviklet<br />
flere gruppetreningskonsepter, og dette fører til et økende behov for<br />
gruppetreningsinstruktører.<br />
Treningssentrene har i dag blitt et sted hvor man kan dyrke og forme den kroppen man<br />
ønsker. I den vestlige kulturen har det kvinnelige kroppsidealet vært preget av slankhet,<br />
mens det mannlige mannsidealet har vært muskuløst og definert (Labre, 2002). Slik det er<br />
blitt i dag har kjønnsskillene på den mannlige og den kvinnelige idealkroppen blitt<br />
mindre i enkelte subgrupper av befolkningen, ettersom mange kvinner også ønsker en<br />
mer muskuløst definert kropp (Jankauskiene et al., 2005). I følge Storhaug (1992) er ofte<br />
hovedmotiver for kvinner og menn innen fitness- og treningssenterkulturen å drive<br />
trening for å kontrollere kroppen fremfor å oppnå en god helse og sunnhet i seg selv. To<br />
studier (Olson et al., 1996; Höglund et al., 2002) har funnet en høyere forekomst av<br />
spiseforstyrrelser blant kvinnelige aerobicinstruktører sammenlignet med den generelle<br />
populasjonen, men på grunn av lite utvalg, kun kvinnelige instruktører og kun<br />
instruktører på aerobictimer så er dette data som ikke kan generaliseres til den totale<br />
populasjonen av gruppetreningsinstruktører.<br />
Gruppetreningsinstruktør er også et yrke som er preget av høy fysisk belastning, i tillegg<br />
til den mentale mobiliseringen hver enkelt instruktør må gjøre i hver time og klasse de<br />
instruerer. På den måten kan yrket sammenlignes med en toppidrettsutøvers, hvor<br />
gruppetreningsinstruktøren har et fokus om å prestere best mulig i hver instruksjonstime.<br />
Hvordan dette avspeiler seg i forhold til skadeproblematikk er per i dag uvisst. Det<br />
rapporteres fra bransjen om et høyt sykefravær blant instruktørene, og det er derfor<br />
interessant å se på disse faktorene på tvers av type time, alder, treningsbakgrunn og<br />
utdanning.<br />
På grunn av den høye arbeidsbelastningen og det kroppsfokuset som eksisterer i<br />
treningssenterbransjen og i fitnesskulturen, så er det interessant å se på utbredelse av<br />
dopingbruk blant gruppetreningsinstruktørene. Tidligere har fokuset på dopingbruk ved<br />
treningssenteret først og fremst vært rettet mot styrkeløftere/bodybuildere/fitnessutøvere,<br />
men på grunn av prestasjonskulturen og kroppsfokuset blant gruppetreningsinstruktører<br />
er de en interessant gruppe å undersøke. I tillegg er alle de største treningssenterkjedene i<br />
Norge (dvs Sats, Elixia og Spenst) etter egne utsagn brukere av programmet Rent senter<br />
som Antidoping Norge står for. I Rent senter tilbys det blant annet rådgivning og<br />
opplæring av ansatte ved senteret, og det foreligger forslag til rutiner for håndtering av<br />
mistanke om dopingbruk blant ansatte og/eller medlemmer. Per i dag er det ingen<br />
kunnskap om gruppetreningsinstruktørenes egenerfaring med dopingbruk, eller deres<br />
kjennskap til treningssentrenes antidopingarbeid.<br />
På bakgrunn av disse faktorene så er hovedmålet med denne studien å undersøke<br />
selvrapportert helse blant norske gruppetreningsinstruktører.<br />
Problemstillingene er som følger:<br />
2
1. Hvordan er forekomsten av<br />
a. Sykefravær<br />
b. Muskel-skjelettplager<br />
c. Urininkontinens<br />
d. Selvrapportert spiseforstyrrelse<br />
e. Dopingbruk<br />
2. Hvordan er kunnskapen hos instruktørene med tanke på treningssenterets<br />
retningslinjer for håndtering av mistanke om<br />
a. Spiseforstyrrelser blant ansatte/medlemmer<br />
b. Dopingbruk blant ansatte/medlemmer<br />
Material og metode<br />
Dette er en stor kartleggingsundersøkelse blant norske gruppetreningsinstruktører, og<br />
dette gjøres via en tverrsnittsstudie med selvrapportering. Utvalget er totalpopulasjonen<br />
av gruppetreningsinstruktører ved Elixia, Sats og Spenst våren 2009 (n=1473).<br />
Inklusjonskriteriet er at instruktøren må ha minimum én fast gruppetime per uke på<br />
vårtimeplanen 2009. Instruktørene blir inkludert uavhengig av kjønn, alder, erfaring som<br />
instruktør, faglig bakgrunn og type time(r) de instruerer.<br />
Undersøkelsen skal godkjennes fra REK, det blir ikke innhentet personidentifiserbare<br />
opplysninger (navn, fødselsdato, adresser, tlf nr eller lignende), derfor trengs det ikke<br />
godkjenning fra Datatilsynet. For å rekruttere deltakere må senterleder godkjenne<br />
deltakelse, og det sendes ut et informasjonsbrev om undersøkelsen via e-post til de<br />
aktuelle instruktørene. Spørreskjemaet besvares elektronisk via Questback, og det består<br />
av både egenutviklede spørsmål og standardiserte instrumenter. De egenutviklede<br />
spørsmålene handler om alder, høyde, kroppsvekt, utdannelse, forekomst av skader, bruk<br />
av doping, selvrapportert spiseforstyrrelser og kunnskap om senterets retningslinjer for<br />
håndtering av mistanke om dopingbruk eller spiseforstyrrelser blant medlemmer og/eller<br />
ansatte. De standardiserte instrumentene som inkluderes i spørreskjemaet er:<br />
Eating Disorders Inventory – 2<br />
Exercise Dependence Scale<br />
ICIQ-Urinary Incontinence Form<br />
HUBRO spørsmål om sykefravær og muskel-skjelettplager<br />
Etiske betraktninger<br />
De etiske betraktningene ved studien er at deltakere som tidligere ikke har hatt et<br />
problematisk forhold til makt, kropp, vekt og trening kan få tanker rundt dette ved at<br />
dette kommer opp som tema i spørreskjemaet. Det samme gjelder spørsmålene om<br />
dopingbruk. Vi mener likevel at vi ivaretar deltakerne så godt som mulig ved at vi oppgir<br />
3
adresse og telefonnumre til blant annet interesseorganisasjonen ROS rådgivning om<br />
spiseforstyrrelser og Dopingtelefonen, og at vi anbefaler de som føler de har et problem<br />
om å oppsøke hjelp.<br />
Tidsperspektiv og fremdriftsplan<br />
Studien vil gjennomføres i tidsrommet januar 2009 – desember 2010. Tabell 1 viser<br />
oversikt over fremdriftsplanen.<br />
Tabell 1: Tidsplan for studien. Fremdriften på analysering og bearbeiding av data fordrer<br />
finansiering.<br />
2009 2010<br />
1 2 3 4 1 2 3 4<br />
Søknad REK<br />
X<br />
Pilotstudie<br />
X<br />
Gjennomføring av datainnsamling X X<br />
Analysering og bearbeiding av data X X X X X<br />
Betydning av studien<br />
Denne studien er den første som i denne størrelsesordenen kartlegger helse hos norske<br />
gruppetreningsinstruktører. Nytteverdien ligger først og fremst i økt kunnskap rundt<br />
tilstanden til en rekke helsevariabler hos instruktørene, og hvilke faktorer som kan sees i<br />
sammenheng med disse variablene. Eksempelvis kan økt kunnskap om sykefravær,<br />
plager og sammenheng med eksempelvis antall instruksjonstimer per uke gjøre at<br />
treningssenterbransjen kan utarbeide retningslinjer og anbefalinger for hvor mange timer<br />
en instruktør kan ha per uke. I tillegg vil økt kunnskap om instruktørenes kjennskap til<br />
retningslinjene for håndtering av mistanke om spiseforstyrrelser eller dopingbruk blant<br />
medlemmer og/eller ansatte være nyttig for å se om disse retningslinjene er tilstrekkelig<br />
kjent blant instruktørene.<br />
Faglig formidling<br />
Det er planlagt publisering i internasjonale tidsskrifter med fagfellevurdering, i tillegg vil<br />
deler av prosjektet (tematikk spiseforstyrrelser) inngå i en masteroppgave. Det er også<br />
planlagt publisering på nasjonale og internasjonale idrettsvitenskapelige konferanser. Det<br />
vil utarbeides foredrag for de tre deltakende treningssenterkjedene på bakgrunn av<br />
resultatene.<br />
4
Referanser<br />
Höglund K og Normén L (2002): A high exercise load is linked to pathological weight<br />
control behavior and eating disorders in female fitness instructors. Scand J Med Sci<br />
Sports, 12, 261-75.<br />
Jankauskiene R, et al. (2005): Body weight satisfaction and weight loss attempts in<br />
fitness activity involved women. J Sports Med Phys Fitness 45,4, 437-45.<br />
Labre MP (2002): Adolescent boys and the muscular male body ideal. J Adolesc Health,<br />
30, 233-42.<br />
Olson MS, et al. (1996): Self-reports on the eating disorder inventory by female aerobics<br />
instructors. Percept Mot Skills, 82, 1051-58.<br />
5